Medicii contestă puternic controversata OUG 84, care va permite testarea tuturor șoferilor împotriva drogurilor
Medicii contestă puternic controversata OUG 84, care va permite testarea tuturor șoferilor împotriva drogurilor
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestReprezentanÅ£ii Consiliului Superior de Medicină Legală afirmă că nu au fost informaÅ£i oficial ÅŸi nu li s-a solicitat un punct de vedere în ceea ce priveÅŸte OrdonanÅ£a 84/2024 privind circulaÅ£ia pe drumurile publice, context în care anunţă că nu sunt de acord cu o serie de prevederi despre care susÅ£in că "aduc atingere" prestigiului instituÅ£iei medico-legale, al sistemului de probaÅ£iune judiciară, dar ÅŸi unor drepturi fundamentale, constituÅ£ionale, informează Agerpres.
Potrivit CSML, medicii, din majoritatea specialităţilor medicale, nu au competenÅ£a de a evalua capacităţile psihologice de a conduce autovehicule, acesta putând fi, cel mult, atributul psihologilor, al medicilor psihiatri, care au competenÅ£a de a evalua capacitatea psihică a unei persoane, sau al comisiilor medico-legale psihiatrice, care au atribuÅ£ii în stabilirea prezenÅ£ei competenÅ£ei psihice ÅŸi a discernământului.
"Alineatul 1 prevede obligativitatea conducătorilor autovehiculelor de a se supune testării în vederea consumului de substanÅ£e psihoactive ori a concentraÅ£iei de alcool în aerul expirat, la solicitarea poliÅ£istului rutier. Alineatul 2 prevede situaÅ£iile în care poliÅ£istul rutier este obligat să solicite conducătorilor autovehiculelor testarea; cu toate acestea, din analiza textului legislativ reiese faptul că poliÅ£istul poate solicita testarea ÅŸi în alte situaÅ£ii, doar că acestea nu sunt obligatorii. Această posibilitate poate duce la abuzuri, nefiind stabilite explicit situaÅ£iile în care poliÅ£istul poate (fără a fi obligat) să solicite testarea", susÅ£ine CSML într-un comunicat de presă.
Testarea trebuie făcută în sistemul medico-legal
Totodată, susÅ£ine CSML, realizarea testărilor de toxicologie în afara sistemului medico-legal, în vederea stabilirii prezenÅ£ei substanÅ£elor psihoactive la conducătorii auto este "improprie" probaÅ£iunii judiciare.
"Determinările calitative, în condiÅ£iile în care testele au valori cut-off extrem de mici, pot identifica substanÅ£e aflate în cantităţi infinitezimale, care nu sunt utile pentru evidenÅ£ierea stării de influenţă ÅŸi (nu rareori) pot da reacÅ£ii pozitive în situaÅ£ii în care nu a existat efectiv un consum de substanÅ£e psihoactive. Trebuie menÅ£ionat că, datorită sensibilităţii extrem de mari a probelor analitice actuale, pot fi detectate substanÅ£e psihoactive la niveluri mult sub cele care pot duce la efecte clinice, putând fi detectate inclusiv substanÅ£e care apar în corp prin mecanism pasiv (de exemplu, inhalarea de fum de marijuana de la o altă persoană, care consumă substanÅ£a respectivă poate pozitiva un test rapid sau un test pe sânge pentru cannabis/metaboliÅ£i). Unele substanÅ£e psihoactive pot fi prezente în cantităţi extrem de mici în alimente, aici exemplul clasic fiind macul, care conÅ£ine cantităţi infinitezimale de opiacee, fără niciun efect clinic, dar care pot duce la pozitivarea testelor toxicologice", argumentează reprezentanÅ£ii CSML.
Medicamente care pot conduce la rezultate fals pozitive
De asemenea, afirmă aceÅŸtia, multe medicamente uzuale conÅ£in substanÅ£e care pot duce la pozitivarea unor teste toxicologice, fără ca ele să fie în concentraÅ£ii apte de a duce la o afectare a capacităţii de conducere autovehicule.
"De exemplu, codeina, utilizată ca antitusiv în cantităţi reduse, va da reacÅ£ii pozitive la opiacee. Cantitatea utilizată ca antitusiv nu are efecte asupra capacităţii de a conduce autovehicule", explică medicii.
Ei amintesc că Institutul NaÅ£ional de Medicină legală Mina Minovici BucureÅŸti, Institutul de Medicină legală laÅŸi, Institutul de Medicină legală TimiÅŸoara au echipamente funcÅ£ionale încă din 2004, provenind din programul Phare derulat în perioada 2004-2007, care a fost implementat sub coordonarea Ministerului Sănătăţii, program prin care au fost create în România capacităţi instituÅ£ionale funcÅ£ionale de detecÅ£ie medico-legală a substanÅ£elor toxicologice.
"În prezent, un număr tot mai mare de instituÅ£ii medico-legale (institute ÅŸi servicii medico-legale) pot răspunde la toate solicitările făcute de către organele abilitate ÅŸi, având în vedere susÅ£inerea din partea Ministerului Sănătăţii cu privire la dotarea cu aparatură înalt performantă, investigaÅ£iile toxicologice vor fi finalizate în termen de câteva zile", se arată în comunicat.
CSML susÅ£ine că propunerea legislativă nu se bazează pe niciun fel de analiză de impact financiar pe termen lung ÅŸi că proiectul nu ia în considerare recomandările forurilor mondiale de toxicologie, care vizează crearea de centre unitare, regionale ideal, cele care asigură metoda, reproductibilitate ÅŸi calitate, dar ÅŸi flux continuu de analiză ÅŸi implicit ÅŸi costuri mai limitate.
CSML transmite că laboratoarele de toxicologie medico-legală din cadrul instituÅ£iilor de medicină legală îndeplinesc standardele conforme cu cerinÅ£ele SR EN ISO 9001 :2015 având domeniul de certificare: expertize, examinări, constatări, examene de laborator ÅŸi alte lucrări medico-legale asupra persoanelor în viaţă, cadavrelor, produselor biologice ÅŸi ale corpurilor delicte, precum ÅŸi efectuarea de expertize medico-legale psihiatrice ÅŸi de cercetare a filiaÅ£iei, instituÅ£iile fiind auditate în scop de supraveghere anual, iar la interval de trei ani sunt auditate pentru recertificare.
Starea de influenţă trebuie stabilită pe baza unei examinări medico-legale, care să ia în considerare statutul clinic al persoanei la momentul opririi în trafic (sau cât mai aproape de acest moment) ÅŸi valorile efective identificate la examenul toxicologic, mai precizează CSML.
"În absenÅ£a unei confirmări, în sânge, a prezenÅ£ei unei substanÅ£e psihoactive, în doze care pot avea efecte clinice, conducătorul de autovehicul nu ar trebui să fie considerat a fi sub influenÅ£a acestora, iar carnetul nu ar trebui retras decât, eventual, pe o perioadă limitată (12-24 ore), o reevaluare trebuind să fie făcută apoi după. La momentul actual, nu există la nivel naÅ£ional alte laboratoare de determinare medico-legală a substanÅ£elor psihotrope, ca urmare, nu se poate vorbi anticipativ de o posibilă apariÅ£ie a acestora. Ca urmare, nu se poate accepta alocarea răspunderii unor astfel de analize pe baza unor viitoare (necunoscute încă) criterii de acreditare ÅŸi de asemenea este imposibil de a anticipa un preÅ£ al acestor prestaÅ£ii", se mai arată în comunicat, citează stiripesurse.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.