Medicii sunt tot mai nervoși din cauza banilor
Medicii sunt tot mai nervoși din cauza banilor
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMedicii, asistenții și personalul auxiliar au ieșit din nou în stradă, iar doctorii amenință că nu vor mai consulta decât contracost. Ei sunt nemulțumiți că ar urma să primească mai puțini bani pentru serviciile acordate în cabinete. Joi dimineață sunt proteste la Ministerul de Finanțe. Sunt proteste și la Cluj, în fața Casei Județene de Asigurări de Sănătate.
Sindicaliştii Sanitas pichetează sediul Ministerului Finanţelor din Bucureşti. ”Foşti eroi în pandemie, spor mai mic ca-n primărie”, ”Epuizaţi”, ”Nu lăsaţi sănătatea să moară”, se poate citi pe pancartele pe care le poartă sindicaliştii care au fluiere, vuvuzele, dar şi steaguri.
Protestatarii cer declanşarea grevei generale în sistem, azi fiind termenul limită stabilit pentru strângerea numărului de semnături necesare pentru un astfel de demers. Sindicaliştii spun, de asemenea, că nu mai acceptă explicaţia potrivit căreia nu sunt bani la buget: ”Resurse financiare sunt, doar că trebuie corect şi echitabil utilizate”. ”Nu mai acceptăm asigurări de creştere salarială cu trimitere la noua lege a salarizării. Legea trebuia să fie deja în vigoare de la 1 ianuarie a acestui an, însă ea nu este în acest moment nici măcar în stadiul de proiect finalizat”, au mai transmis sindicaliştii. Principala revendicate a fost legată de majorarea tuturor salariilor din sistemul de sănătate, cu 20 la sută. Protestatarii au venit la Ministerul de Finanțe cu coșuri de cumpărături în care au pus apă, covrigi și hârtie igienică, susținând că doar pentru acestea le rămân bani după ce achită taxele și facturile.
Viorel Huşanu, preşedintele SANITAS Bucureşti, a declarat miercuri, după întâlnirea cu premierul Marcel Ciolacu, pe tema revendicărilor celor din sistemul de sănătate, că nu s-a obținut o soluție la revendicările medicilor. El a precizat că în opinia Guvernului, nu ar trebui să fie o creştere uniformă de 20% în sistem şi nu vor renunţa la această solicitare, fiind dispuşi să ajungă până la grevă generală. Viorel Huşanu a afirmat că premierul a solicitat un răgaz de 10 zile pentru a analiza solicitările sindicaliştilor din sănătate şi să calculeze impactul bugetar. SANITAS a anunţat mai multe acțiuni de pichetare în perioada următoare, dar şi un mare miting de protest la Bucureşti, la care să participe peste 10.000 de persoane. ”Calendarul a fost stabilit, vor urma o serie de pichetări, chiar începând de mâine la Ministerul de Finanţe, lunea viitoare la Ministerul Muncii, apoi la Ministerul Sănătăţii. Va urma un mare miting la Bucureşti cu peste 10.000 de oameni. Am stabilit programul până la 1 februarie, timp în care am dat acest răgaz Guvernului ca în această comisie să găsească soluţii pentru revendicările noastre, după care, la 1 februarie, vom stabili exact data mitingului şi a grevei generale”, a mai spus Viorel Huşanu.
”Noi am prezentat cam toate problemele pe care le-am identificat în sistemele de sănătate şi asistenţă socială. Dar principala noastră revendicare este mărirea salariilor cu cel puţin 20 la sută pentru toate categoriile, de la infirmiere, până la medici. Dacă nu vom obţine această mărire, noi suntem porniţi să ajungem la acea grevă generală. Ni s-a spus că în momentul de faţă s-au alocat nişte bani în plus Ministerului Sănătăţii, dacă am reţinut eu bine, aproximativ un miliard de euro, dar care nu ajung în sistem, nu ştiu unde se duc. Dacă ar fi ajuns în sistem, s-ar fi văzut. Să facă ei o analiză şi să vadă dacă nu cumva aceşti bani se duc spre sistemul privat. Este o supoziţie, dar dacă vorbim de un miliard de lei şi noi am rămas cu aceleaşi dotări de acum câţiva ani de zile, dacă încă e deficit de personal, dacă încă salariile au rămas la nivelul anului 2018, unde s-a dus acest miliard pe care l-a alocat Guvernul în ultima săptămână, înţeleg”, a precizat preşedintele SANITAS, potrivit agerpres.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.