Meleşcanu: Guvernele UE nu au ştiut să gestioneze criza, oamenii nu mai au încredere în politicieni
Meleşcanu: Guvernele UE nu au ştiut să gestioneze criza, oamenii nu mai au încredere în politicieni
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin Pinterest![](http://www.replicaonline.ro/rbin/data47000/174205%20106009%20melescanu_vizita%20monterey%20256.jpg)
Cea mai mare vulnerabilitate la nivel european a fost creată de aproape toate guvernele UE care nu au ştiut să gestioneze criza economică, favorizând ascensiunea forţelor extremiste, a declarat, luni, directorul SIE, Teodor Meleşcanu, conform mediafax.ro. "La nivelul UE, cea mai mare vulnerabilitate pe care o avem din punctul de vedere al securităţii este dată de faptul că toate guvernele, cu mici excepţii, poate Germania, nu au fost capabile să gestioneze criza economică şi financiară. Şi cetăţenii de rând au început să aibă o neîncredere foarte mare în forţele politice tradiţionale şi chiar în oamenii politici consacraţi, văzând că aceştia nu au capacitatea să vină cu formule, cu măsuri, care să permită, într-adevăr, depăşirea crizei", a precizat Meleşcanu, la dezbaterea "Renaşterea transatlantică - România între partener fidel şi jucător ambiţios", organizată de Institutul Aspen România. Meleşcanu a explicat că această incapacitate reprezintă o vulnerabilitate deoarece a apărut "o mişcare de contestare a sistemului politic tradiţional, a forţelor politice deja consacrate, chiar a unor oameni politici şi asistăm la o creştere uneori spectaculoasă a unor formaţiuni politice, a unor lideri de extremă dreapta, de extremă stânga, a căror caracteristică unică" ar consta în căutarea de soluţii la problemele crizei "prin întoarcerea în trecut". Aceste forţe pledează pentru închiderea frontierelor, controale la vamă, restricţii la beneficiile sociale, dar "închiderea economiei este, de fapt, groparul ideii de UE", a avertizat directorul SIE.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.