Mihai Răzvan Ungureanu îl distruge pe Klaus Iohannis
Mihai Răzvan Ungureanu îl distruge pe Klaus Iohannis
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestFostul premier Mihai Răzvan Ungureanu susţine, într-un interviu pentru Prima TV, că şi-ar dori un viitor preşedinte pentru care România să nu fie „doar o hartă pe perete sau o sumă de destinaţii, România să fie ceva care-l poate face să plângă atunci când durerile îi ies la suprafaţă”. De asemenea, Mihai Răzvan Ungureanu explică modul în care puterea determină schimbarea „dramatică” a unui preşedinte pe durata mandatului: „Din felină mică într-un tigru”.
Mihai Răzvan Ungureanu și Klaus Iohannis
Mihai Răzvan Ungureanu, fost prim-ministru şi fost consilier al preşedintelui Klaus Iohannis pentru o scurtă perioadă, a fost întrebat în emisiunea Insider politic, difuzată sâmbătă la Prima TV, ce calităţi ar trebui să aibă viitorul preşedinte al României.
„Ce-mi imaginez eu ca fiind o tuşă de portret pentru viitorul preşedinte sigur nu seamănă cu ce aşteaptă majoritatea populaţiei. Preşedintele este important în stat, e parte a Executivului, e o republică semi-prezidenţială, aceasta este structura constituţională a democraţiei noastre. Dar preşedintele nu este făcător de minuni. Din păcate, însă, şi aceasta este o chestiune pe care au constatat-o mulţi cercetători, care au încercat să descopere ce se întâmplă din prima zi de mandat a unui preşedinte şi până în ultima zi. Şi în ce măsură seamănă între ele cele două capete ale mandatului. Şi au descoperit că în foarte puţine cazuri prima zi de mandat este la fel ca ultima zi de mandat. De fapt, stabilitatea emoţională, conţinutul intelectual, calităţile morale ale personajului aflat în funcţia aceasta se schimbă dramatic, mai ales acolo unde există putere. Vorbim de ceea ce spunea în urmă cu mai bine de 100 de ani Lordul Acton: ”Puterea corupe. Puterea absolută corupe absolut”. Vorbim de corupţie morală”, a spus Mihai Răzvan Ungureanu la Prima TV, potrivit news.ro.
Mihai Răzvan Ungureanu - fost premier, ministru de externe şi director al SIE - susţine că sunt puţini politiceni care au capacitatea de a rezista tentaţiilor oferite de putere.
„Există un termen în limba greacă, se numeşte ”hybris”. E o transformare profundă a structurilor motivaţionale, etice, comportamentale ale personajului. Nu degeaba românul are o vorbă: ”dă-i puterea şi vezi ce face cu ea”. La fel ca celebra vorbă: ”spune-mi cu cine te însoţeşti ca să-ţi spun cine eşti”. Sunt puţini cei care au stabilitate reală în faţa puterii. Şi când ai puterea - şi aceasta v-o spune cineva, îmi cer scuze pentru lipsa de modestie, dar nu e în niciun fel aroganţă - dacă nu ai structura internă capabilă să reziste tentaţiei, pentru că puterea înseamnă tentaţie, asta o spune Sfântul Augustin… Dacă nu ai structura aceasta, dacă nu eşti puternic, dacă-ţi lipseşte umorul, autoironia mai bine zis, dacă nu observi că viaţa este trecătoare şi că zilele însele sunt trecătoare, că niciodată puterea nu este permanentă sau definitivă, decât în regimurile totalitare, dar nici măcar acolo, dacă îţi lipsesc reflexe elementare de generozitate, de compasiune, de înţelegere, dacă-ţi lipseşte exerciţiul creativităţii, nu doar administrative, ci şi politice, atunci nu nimereşti acolo unde trebuie şi postul te poate transforma, aşa cum se transformă felina mică într-un tigru”, a adăugat MRU.
Întrebat ce fel de preşedinte şi-ar dori, Mihai Răzvan Ungureanu a răspuns: „Mi-aş dori un preşedinte care să fie în primul şi-n primul rând simpatetic. Să fie România pentru el nu doar o hartă pe perete sau o sumă de destinaţii, România să fie ceva care-l poate face să plângă atunci când durerile îi ies la suprafaţă”.
La remarca moderatorului, că sesizează o aluzie la destinaţiile exotice ale preşedintelui Klaus Iohannis, fostul premier a răspuns: „Nu fac nicio aluzie. Vorbeam de ţară, de România. Pur şi simplu e nevoie de aşa ceva”, conform stiripesurse.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.