Ministerul rus de Externe: 'România și Polonia, principalele candidate pentru a fi lovite cu rachete Calibre'
Ministerul rus de Externe: 'România și Polonia, principalele candidate pentru a fi lovite cu rachete Calibre'
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDupă ce a recunoscut legitimitatea loviturilor Ucrainei împotriva instalațiilor militare de pe teritoriul rus, Londra a justificat loviturile aeriene împotriva lanțurilor logistice din mai multe țări NATO care furnizează arme Kievului. Polonia și România sunt primele care au cerut acest lucru.
James Heappey, subsecretar de stat britanic pentru forțele armate, a declarat pentru Times Radio că Ucraina are dreptul legal de a lovi instalații militare de pe teritoriul rusesc pentru a perturba logistica forțelor armate ruse, informează pravda.ru.
Este "complet legitim ca Ucraina să țintească în adâncimea Rusiei pentru a întrerupe logistica ce, dacă nu ar fi fost întreruptă, ar fi contribuit în mod direct la moartea și măcelul de pe teritoriul ucrainean", a declarat Heappey.
Comentând această declarație, purtătoarea de cuvânt a Ministerului rus de Externe, Maria Zaharova, a declarat că, pentru a întrerupe logistica militară, Rusia ar putea lovi ținte militare pe teritoriul mai multor țări NATO care furnizează arme regimului de la Kiev.
"Avem înțelegerea corectă aici? La urma urmei, aceasta duce direct la morți și vărsare de sânge pe teritoriul ucrainean. Din câte am înțeles, Marea Britanie este una dintre aceste țări", a precizat Zakharova pe canalul său de Telegram.
De fiecare dată când vând arme Ucrainei, țările europene se tem că vor deveni parte la o acțiune militară și la "mânia lui Putin". Șefa Ministerului german de Externe, Annalena Baerbock, și-a exprimat îngrijorarea în această privință.
Furnizorii activi de arme letale pentru Ucraina sunt Republica Cehă, Polonia, Slovenia, Turcia, Germania, SUA, citează stiripesurse.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.