Ministrul Bogdan Aurescu bate cu pumnul în masă după masacrul de la Bucea
Ministrul Bogdan Aurescu bate cu pumnul în masă după masacrul de la Bucea
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMinistrul Afacerilor Externe, Bogdan Aurescu, a declarat luni că "masacrul de la Bucea este responsabilitatea Rusiei", deoarece crimele s-au petrecut în perioada în care această zonă se afla sub ocupaţie rusească.
Precizările au fost făcute în cadrul unei dezbateri organizate de think tank-ul New Strategy Center, la Cercul Militar Naţional, eveniment la care a participat şi ministrul Afacerilor Externe al Republicii Estonia, Eva-Maria Liimets.
"Permiteţi-mi să fiu foarte clar. Masacrul de la Bucea este responsabilitatea Rusiei, pentru că toate aceste crime s-au petrecut în momentul în care această zonă ucraineană se afla sub ocupaţie rusească. Trebuie să facem tot ce putem pentru a opri acest război ilegal împotriva Ucrainei. Şi trebuie să facem tot ce putem astfel încât cei responsabili pentru acest masacru să răspundă în faţa justiţiei. Din acest motiv, România, Estonia, dar şi multe alte state - cred că peste 40 de ţări - am sesizat Curtea Penală Internaţională pe 2 martie şi am cerut procurorilor să pornească o anchetă în ce priveşte infracţiuni de genocid, crime de război şi crime împotriva umanităţii comise pe teritoriul Ucrainei. Din nefericire, ceea ce am văzut ieri este o confirmare a faptului că am avut dreptate", a spus Bogdan Aurescu, conform AGERPRES.
Ministrul a evidenţiat că România şi Estonia împărtăşesc viziuni şi valori similare în cadrul UE şi al NATO, dar şi că pentru aceste state este foarte important să îşi unească forţele pentru a contribui la oprirea războiului.
"Pentru noi e foarte important să ne unim forţele şi să facem tot ce putem pentru a opri acest război ilegal al Rusiei împotriva Ucrainei. Cred că acesta este unul dintre momentele cele mai întunecate din istoria recentă. Nu doar pentru Ucraina, ci şi pentru regiunea noastră, pentru securitatea europeană şi euro-atlantică. Acest lucru are şi proiecţii globale. Această agresiune a arătat ce daune poate să provoace Rusia în regiunea noastră. Am condamnat această agresiune ilegală din prima zi. Imaginile pe care le-am văzut ieri de la masacrul din Bucea şi alte oraşe ucrainene sunt îngrozitoare", a afirmat Aurescu.
Aurescu a pledat pentru noi sancţiuni ale Uniunii Europene la adresa Rusiei, dar şi pentru consolidarea apărării pe flancul estic.
"Trebuie să continuăm eforturile noastre pentru a adopta noi sancţiuni ale UE. Trebuie să continuăm eforturile în cadrul NATO pentru a consolida apărarea noastră pe flancul estic. Deciziile luate de NATO recent, la summit-ul din 24 martie, sunt foarte importante: crearea a patru grupuri de luptă, inclusiv în România. Este o decizie foarte importantă a NATO, deoarece echilibrează prezenţa pe flancul estic, întăreşte securitatea noastră. Dar, desigur, nu este suficient, din acest motiv salutăm decizia summitului NATO de a accelera procesul de transformare a alianţei, luând în calcul această nouă realitate, mult mai periculoasă decât până acum", a declarat oficialul român.
El a menţionat implicarea României în primirea refugiaţilor, alături de alte state. În acest sens, a evidenţiat că Republica Moldova a primit cel mai mare număr de refugiaţi raportat la populaţia ţării şi a subliniat importanţa susţinerii guvernului de la Chişinău în acest efort.
„Mâine, la Berlin, voi găzdui, alături de miniştrii de externe din Franţa şi Germania, o conferinţă menită să susţină Republica Moldova, eveniment în cadrul căruia va fi lansată platforma de susţinere pentru Republica Moldova. Scopul conferinţei este acela de a încuraja susţinerea şi asistenţa internaţională faţă de Republica Moldova, pentru a permite guvernului să facă faţă acestor provocări: refugiaţii, situaţia economică, securitatea energetică. Toate acestea sunt foarte importante pentru România", a spus Bogdan Aurescu, potrivit stiripesurse.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.