Ministrul Daea a cumpărat de la aproape toți producătorii, la un târg: 'Să folosim alimentele româneşti'
Ministrul Daea a cumpărat de la aproape toți producătorii, la un târg: 'Să folosim alimentele româneşti'
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMinistrul Agriculturii Petre Daea a deschis, duminică, cea de-a XVI-a ediţie a Târgului „Toamna Buzoiană”, ocazie cu care a cumpărat produse de la aproape toţi comercianţii prezenţi în prima zi a târgului de produse agricole.
Petre Daea
Daea a ajuns în cursul dimineţii la Buzău şi a mers direct la Banca de Resurse Genetice Vegetale de la Buzău, instituţie înfiinţată în 2019 pe finalul mandatului precedent al ministrului, unde a vrut să vadă ce s-a făcut în ultimii trei ani.
„Am fost la programul meu de suflet şi al domnului primar, la Banca de Resurse Genetice Vegetale pentru că atunci când ne-am apucat de acest program ne-am gândit la viitorul lui iar aceste obiectiv este unul foarte important pentru viitorul agriculturii româneşti. Aici au avut parte de o întrerupere care a costat de-a lungul vremii pierzând cadenţa realizărilor dar şi posibilitatea de a atrage aici noi cercetători. M-am bucurat însă să văd că după exact trei ani o altă faţă, un câmp de cercetare şi dragoste faţă de meserie şi de plante. Este un obiectiv pe care trebuie să îl împlinim, azi mi-am notat nevoile iar mâine ajung la minister şi le pun în mişcare să nu pierdem timpul. Au nevoie să le dăm banii pentru a putea face un complex de cercetare cum se cuvine şi de câţi bani vor avea nevoie atât le vom da şi mai au nevoie să le mărim organigrama”, a spus Petre Daea, potrivit news.ro, citat de stiripesurse.ro.
Ulterior după orele prânzului ministrul Agriculturii însoţit de primarul Constantin Toma au ajuns în Târgul „Toamna Buzoiană” pe care l-au vizitat la pas ignorând programul conform căruia deschiderea oficială a evenimentului ar fi trebuit să aibă loc la orele 13.00.
Daea a trecut însoţit de primarul Buzăului şi de directorul Direcţiei Agricole Buzău pe la toate standurile producătorilor de unde nu a plecat cu mâna goală dar a refuzat categoric orice „atenţie”, susţinând că vrea să plătească pentru absolut tot ceea ce a ales să ia de pe tarabe.
Astfel, ministrul Agriculturii a cumpărat mai multe kilograme de usturoi dat fiind numărul mare de producători pentru care a scos din buzunar 15 sau 20 de lei pentru un kilogram, dar şi roşii cu 5 lei kilogramul, ardei kapi la 8 lei kilogramul, miere şi alte specialităţi apicole inclusiv un fagure pentru care a plătit 150 lei, mere roşii la 4 lei kilogramul, brânză la 45 lei kilogramul, cârnaţi de Pleşcoi la 37 lei kilogramul, pastramă de oaie 45 lei, sirop, tuică, vin sau pepeni dar şi o lingură mare de lemn pentru care a plătit 30 de lei.
Ministrul Agriculturii a fost convins de un producător să guste din mustul produs de acesta dar numai după ce a oferit căni cu must şi jurnaliştilor prezenţi la eveniment unora oferindu-se chiar să le ţină microfoanele pe parcursul degustării.
La un moment dat ministrul a rămas fără bani de buzunar însă a sunat un bărbat care il însoţea şi de la care a mai luat câteva sute de lei.
Întrebat caţi bani a cheltuit Daea nu a putut da un răspuns dar a spus că absolut tot ceea ce a cumpărat este pentru consumul propriu şi că astfel vrea să îi răsplătească pe fermieri pentru munca depusă.
„Nu ştiu câţi bani am cheltuit dar nu vreau să mă opresc încă din cumpărat pentru că vreau să dau salutul meu de respect pentru toţi agricultorii şi pentru munca depusă de ei. Îl dau prin a cumpăra tot ceea ce au produs ei şi vom consuma din aceste produse toţi. Vreau să spun încă o dată să mâncăm ceea ce producem şi ştim să producem, să folosim alimentele româneşti, să ne bucurăm că le aveam, să ne păstrăm tradiţiile şi să avem grijă de patrimoniul gastronomic al ţării într-un cuvânt să mâncăm ceea ce am mâncat din generaţie în generaţie. Nu trebuie să ne temem sub nici o formă că nu avem ce mânca”, a spus ministrul Petre Daea.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.