Mircea Scărlătescu vrea să scape de condamnarea pentru falsificarea semnăturilor de la alegeri
Mircea Scărlătescu vrea să scape de condamnarea pentru falsificarea semnăturilor de la alegeri
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMircea Scărlătescu și Cecilia Laura Scărlătescu au fost condamnați la câte o pedeapsă de un an de închisoare cu suspendare condiționată, pentru săvârșirea infracțiunii de fals în înscrisuri sub semnătura privată. Sentința a aparținut Curții de Apel Constanța, în 2014, după ce inițial cei doi fusese achitați de magistrații din cadrul Judecătoriei Constanța. Acum, cei doi au depus o contestație în anulare, pe 17 noiembrie 2022, aceasta urmând să se judece pe 6 aprilie 2023, la Curtea de Apel Constanța. Fostul președinte PDL Agigea și soția sa au fost condamnați după ce ar fi falsificat mai multe semnături în campania electorală locală din 2008, prin care ar fi solicitat urna mobilă pentru mai multe persoane.
Fostul președinte al PDL Agigea și soția sa au fost acuzați că ar fi falsificat semnăturile mai multor persoane, prin care aceștia ar fi solicitat urna mobilă la alegerile locale din 2008. Chiar dacă inițial aceștia fuseseră achitați de Judecătoria Constanța pentru că faptei i-a lipsit unul dintre elementele constitutiv al unei infracțiuni, ulterior Curtea de Apel Constanța i-a condamnat pe cei doi la câte un an de închisoare cu suspendare condiționată, printre condiții fiind și interzicerea acestuia de a candida la funcții publice. Pregătit probabil să revină pe scena politică, Mircea Scărlătescu a depus o contestație în anulare a sentinței dată de Curtea de Apel Constanța, în anul 2014, care se va judeca pe 6 aprilie 2023.
Cine este Mircea Scărlătescu
Fost lider al PDL Agigea, Mircea Scărlătescu, este un personaj destul de pitoresc în peisajul politic din comună. În 2012 a fost ales consilier local, fiind de 2 ori eliberat din funcție, revenind de fiecare dată prin decizia instanței. Poate că, cine știe, acesta își dorește o revenire pe scena politică din județul Constanța?!
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.