Mituri despre obezitate
Mituri despre obezitate
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestRatele de obezitate au crescut de-a lungul anilor, la fel și miturile și concepțiile greșite despre această problemă. Iată cinci dintre cele mai întâlnite mituri despre obezitate.
Sursa foto: Shutterstock
Ce este obezitatea?
Obezitatea este o boală complexă care implică o cantitate excesivă de grăsime corporală. Obezitatea nu este doar o problemă de aspect, ci și una medicală, care crește riscul altor boli și probleme de sănătate, cum ar fi boli de inimă, diabet, hipertensiune arterială și anumite tipuri de cancer, scrie doc.ro.
Există multe motive pentru care unii oameni au dificultăți în a pierde în greutate. De obicei, obezitatea rezultă din factori genetici, fiziologici și de mediu, combinați cu dieta și activitatea fizică.
Vestea bună este că și o scădere în greutate modestă poate îmbunătăți sau preveni problemele de sănătate asociate cu obezitatea. O dietă mai sănătoasă, o activitate fizică moderată și schimbări de comportament te pot ajuta să slăbești și să fii mai sănătos!
Mitul 1: Obezitatea este cauzată doar de stilul de viață nesănătos
Majoritatea dau vina pentru obezitate pe alegerile alimentare proaste și pe lipsa de activitate fizică. Sigur te-ai obișnuit să auzi că persoanele care suferă de obezitate sunt „leneșe” sau lipsite de motivație.
Realitate: Obezitatea este adesea cauzată de un complex de factori
Chiar dacă sunt responsabile și dieta și lipsa exercițiilor fizice, există câțiva alți factori care contribuie la dezvoltarea obezității. Adevărul este că majoritatea oamenilor - chiar și cei cu o greutate sănătoasă - nu reușesc să atingă nivelul recomandat de activitate fizică în fiecare zi.
Pentru majoritatea, obezitatea nu este doar rezultatul alegerilor proaste de stil de viață.
Stresul, sănătatea somnului, hormonii, durerea cronică, afecțiunile medicale subiacente, medicamentele, genetica și mulți alți factori de mediu și economici au, de asemenea, o contribuție la creșterea obezității.
Din acest motiv, managementul obezității trebuie adaptat pentru fiecare persoană diagnosticată cu boala.
Mitul 2: Pierderea în greutate rezolvă toate problemele de sănătate
Pierderea în greutate implică multe sisteme din organism care sunt responsabile de stocarea energiei. Pierderea în greutate poate reduce riscul de boli de inimă, diabet și alte complicații. Dar dezechilibrele din organism pot duce și la alte probleme de sănătate.
Aceste probleme asociate cu pierderea în greutate pot face mai dificilă susținerea pierderii în greutate pentru o perioadă lungă de timp.
Realitate: Pierderea în greutate poate provoca și probleme de sănătate
Pierderea în greutate îți poate îmbunătăți starea generală de sănătate, dar este, de asemenea, asociată cu stresul psihologic, tulburările hormonale și complicațiile metabolice.
În schimb, pierderea în greutate prea rapidă poate crește riscul de pierdere a masei musculare și poate încetini metabolismul. De asemenea, poate provoca deficiențe de nutrienți, probleme de somn, calculi biliari și alte complicații.
Unii oameni pot rămâne cu piele lăsată și vergeturi ca urmare a pierderii în greutate. Uneori, slăbitul îți poate afecta și sănătatea mentală și emoțională.
Este important să discuți cu medicul tău sau cu dieteticianul pentru a te asigura că slăbești într-un mod sănătos.
De asemenea, medicul tău te poate îndruma către un profesionist în sănătate mintală care te poate ajuta să îți creezi un plan de tratament pentru bunăstarea ta mentală și emoțională, în timp ce ții o dietă.
Mitul 3: Pierderea în greutate se rezumă la ”calorii care intră vs calorii arse”
Dacă ai încercat să slăbești, probabil că ai auzit expresia „calorii care intră vs. calorii care sunt consumate”. Cu alte cuvinte, pentru a pierde in greutate trebuie pur și simplu să consumi mai multe calorii (calorii arse) decat mănânci (calorii care intră în corp).
Realitate: Calorii care intră vs. calorii arse este mult prea simplist
Deși importanța caloriilor pentru pierderea în greutate nu poate fi negată, acest tip de gândire este mult prea simplist. Macronutrienții precum proteinele, grăsimile și carbohidrații pot avea efecte diverse asupra corpului tău.
Caloriile pe care le consumi – tipul și cantitatea – afectează cantitatea de energie pe care o folosești. Alimentele pe care le consumi pot afecta, de asemenea, hormonii care reglează când și cât de mult mănânci. Unele alimente pot provoca modificări hormonale care duc la creșterea în greutate.
Alte alimente îți pot crește senzația de sațietate și rata metabolică. Un studiu sugerează că dacă alegi să consumi mai puțini carbohidrați, în timp ce crești aportul de grăsimi și proteine va duce la o pierdere mai mare în greutate decât simpla reducere a aportului de calorii.
O altă problemă cu ideea de a pierde în greutate pe baza aportului de calorii este că ignoră celelalte efecte asupra sănătății ale alimentelor. Mâncatul pentru a obține cele mai multe beneficii nutriționale este esențial pentru prevenirea bolilor și pentru a rămâne sănătos în timp.
Mitul 4: Numărul de kilograme pierdute este cea mai importantă măsură a succesului
Prea des, programele de slăbire și alimentație sănătoasă se concentrează pe numărul kilogramelor de pe cântar. Dar cercetările sugerează că o concentrare pe pierderea în greutate ca singură măsură a succesului este nu numai ineficientă, dar este și dăunătoare din punct de vedere psihologic.
Concentrarea doar pe kilogramele de pe cântar poate duce la cicluri de scădere și creștere în greutate. De asemenea, poate duce la stres crescut, alimentație dezordonată, probleme de stimă de sine și o obsesie nesănătoasă pentru imaginea corpului.
Realitate: Succesul ar trebui măsurat prin sănătate, nu prin pierderea în greutate
Cheia succesului pe termen lung este să te concentrezi pe a face alegeri sănătoase în ceea ce privește dieta și exercițiile fizice, nu asupra numărului de kilograme pe care le-ai slăbit.
Tot mai multe cercetări arată că este mai eficientă cuantificarea succesului prin rezultate neutre din punct de vedere al greutății, cum ar fi tensiunea arterială, calitatea dietei, activitatea fizică, stima de sine și imaginea corporală.
Mitul 5: Dacă vom găsi fructe și legume în mai multe locuri și la prețuri mai accesibile, vom rezolva epidemia de obezitate
Unii cred că epidemia de obezitate poate fi rezolvată pur și simplu făcând fructele și legumele mai accesibile ca preț și disponibile în mai multe locații, în comunitățile în care este răspândită această problemă de sănătate.
Multe orașe și state au implementat deja politici pentru a crește numărul de magazine alimentare și piețe în așa-numitele „deșerturi alimentare”. Acestea sunt locuri cu acces limitat la alimente proaspete și sănătoase. Deșerturile alimentare se găsesc de obicei în zonele cu venituri mici.
Realitate: Preferințele alimentare și lipsa de educație despre alimente sănătoase pot avea un rol mai important.
Cercetările sugerează că educația și preferințele alimentare joacă un rol mai important în alegerile alimentare sănătoase – mai important decât veniturile și accesul la produse. Această abordare include promovarea dietelor bogate în fructe și legume. De asemenea, implică reducerea consumului de alimente nesănătoase.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.