Moţiune Educaţie - Puterea şi Opoziţia s-au acuzat reciproc pentru nereformarea sistemului de învăţământ
Moţiune Educaţie - Puterea şi Opoziţia s-au acuzat reciproc pentru nereformarea sistemului de învăţământ
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCamera Deputaţilor a dezbătut, luni, moţiunea simplă împotriva ministrului Educaţiei şi Cercetării, Monica Anisie, reprezentanţii Puterii şi cei ai Opoziţiei acuzându-se reciproc că în ultimii 30 de ani nu s-au preocupat de reformarea sistemului de învăţământ.
Moţiunea - intitulată "Pas cu pas am ajuns în colaps educaţional - PNL a creat România NeEducată" - este semnată de 93 de deputaţi de la Pro România şi de la PSD. Votul va fi dat miercuri, scrie Agerpres.
Moţiunea simplă a fost citită de deputatul Pro România Mihaela Huncă, care în plen a spus că în sistemul educaţional românesc nu a existat niciodată ca acum "o stare de haos produsă de incompetenţă sau nepăsare", menţionând că în Ministerul Educaţiei "nu ştie stânga ce face dreapta".
Conform documentului, Pro România şi PSD solicită demisia ministrului Anisie, acuzând "lipsă de viziune şi de strategie, care a făcut ca preşcolari, elevi, studenţi, părinţi, bunici şi personal din învăţământ să trăiască luni de zile în panică şi nesiguranţă".
În replică, ministrul Educaţiei, Monica Anisie, a evidenţiat faptul că, în prezent, şcoala românească este "sub nivelul provocărilor" cu care se confruntă generaţiile actuale de elevi, pentru că a rămas "captivă unor formule conservatoare" şi unui sistem care nu pune accent pe abilităţile elevului, ci pe capacitatea de a înmagazina cunoştinţe.
Anisie a catalogat moţiunea ca fiind desprinsă 'dintr-o comedie' şi le-a reproşat miniştrilor social-democraţi care au fost la Educaţie că nu au pregătit învăţământul online. Totodată, a dat asigurări că, prin intermediul Programului Naţional "Şcoala de acasă", vor fi achiziţionate dispozitive conectate la internet pentru cei aproximativ 250.000 de copii din mediile dezavantajate.
Ea le-a mai spus iniţiatorilor că guvernele PSD au dus "înapoi" sistemul de cercetare "cu zece ani prin subfinanţarea cronică" şi promovând oameni care "cred că cercetarea se face precum politica". Potrivit ministrului, proiectele României în domeniul ştiinţific au "stagnat", iar cele precum laserul de la Măgurele au fost "puse în pericol prin nefinanţare".
Liderul deputaţilor PSD, Alfred Simonis, le-a reproşat liberalilor că au fost la guvernare 16 ani, iar nereformarea sistemului de educaţie li se datorează în mare parte.
"Între 1996 şi 2000, PNL a fost la guvernare, între 2004-2008, PNL a fost la guvernare, între 2008 şi 2012, PDL a fost la guvernare - actualul PNL. Între 2012-2014, PNL a fost la guvernare cu USL, între 2015-2016 a fost guvern de tehnocraţi din care aţi făcut parte. Şi din toamna lui 2019 până astăzi, este din nou PNL la guvernare. Un calcul simplu: 16 din cei 30 de ani, PNL (...) s-a aflat la guvernare", a afirmat Simonis.
Deputatul PNL Marilen Pirtea a subliniat, la rândul său, că 64% dintre mandatele de ministru al Educaţiei au fost ocupate, de la Revoluţie până în prezent, de reprezentanţi ai PSD, el considerând acest lucru ''deziluzionant'' şi că ''efectele vor fi resimţite multă vreme''. Marilen Pirtea a atras atenţia că domeniul educaţiei trebuie lăsat pe mâna specialiştilor.
Ministrul Educaţiei "a uitat de importanţa unui dialog inter-instituţional", iar activitatea ei are "bile albe şi negre", a declarat şi deputatul USR Cristina Iurişniţi la dezbaterile din plen, adăugând că "bile negre sunt multe la nivel comunicaţional şi legislativ" în ultima perioadă.
Deputatul UDMR Biro Zsolt Istvan consideră că există un risc al colapsului sistemului de educaţie, acest pericol nefiind "o noutate", cauzat de subfinanţare şi lipsa de strategie.
Reacţia în plen a deputatului PMP Marius Paşcan a fost că moţiunea simplă pe Educaţie este doar "un exerciţiu de propagandă politică" utilizat de Pro România şi PSD pentru imagine, menţionând că activitatea Monicăi Anisie a fost ''rezonabilă'' în această perioadă.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.