Motivele care stau la baza revoltei din Kazahstan
Motivele care stau la baza revoltei din Kazahstan
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestForțe militare conduse de ruși vor fi desfășurate pentru a ajuta la „stabilizarea” Kazahstanului, în urma demonstrațiilor antiguvernamentale care au izbucnit din cauza creșterii prețurilor la combustibili. Motivele revoltei sunt însă mai adânci într-o țară în care oamenii trebuie să iasă în stradă pentru a se face auziți, arată o analiză a BBC.
Preşedintele Kazahstanului, Kassîm-Jomart Tokaev, a cerut sprijin din partea Organizației Tratatului de Securitate Colectivă (OTSC). Protestele au fost declanșate în primul rând de creșterea prețurilor la combustibil, dar s-au extins pentru a include și alte nemulțumiri politice. Tokaev susține că tulburările au fost opera unor „bande teroriste” pregătite în străinătate.
Cu toate acestea, Kate Mallinson, expert în Asia Centrală la think tank-ul Chatham House din Londra, a declarat că protestele sunt „o dovadă a furiei și resentimentelor foarte adânci față de eșecul guvernului kazah de a moderniza țara și de a introduce reforme care afectează oamenii la toate nivelurile”.
Președintele a impus stare de urgență la nivel național. Într-un discurs televizat difuzat joi dimineața, el a spus că a cerut ajutor de la OTSC - o alianță militară formată din Rusia și cinci foste state sovietice - pentru a ajuta la „stabilizarea” țării.
Președintele OTSC, premierul armean Nikol Paşinian, a confirmat pe Facebook că alianța va trimite forțe de menținere a păcii „pentru o perioadă limitată de timp”.
Departamentul de Stat al SUA a declarat că „urmărește îndeaproape” situația din Kazahstan, iar un purtător de cuvânt a făcut apel la „reținere” atât din partea autorităților, cât și a protestatarilor.
Președintele Tokaev este a doua persoană care conduce Kazahstanul de când și-a declarat independența în 1991. Alegerea sa, în 2019, a fost condamnată de Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), pe motiv că arată un respect scăzut pentru standardele democratice.
O mare parte din furia de pe străzi, însă, pare să-l fi vizat pe predecesorul său, Nursultan Nazarbaev, care și-a păstrat un rol puternic în țară, chiar și după ce nu a mai fost președinte. Miercuri, el a fost demis în încercarea de a-i calma pe manifestanți.
Protestatarii au fost auziți scandând numele lui Nazarbaev, iar pe rețelele sociale a fost postată o filmare în care mai mulți oameni încearcă să doboare o statuie gigantică de bronz a fostului lider.
De asemenea, întregul guvern a demisionat miercuri.
Viteza cu care s-au extins protestele i-a luat prin surprindere pe mulți, atât în Kazahstan, cât și în regiune, și a dat de înțeles că motivul nu este vorba doar creșterea prețurilor la combustibil.
Kazahstanul este un stat tradițional stabil din Asia Centrală, descris adesea ca autoritar. Până în 2019 a fost condus de președintele Nursultan Nazarbaev, a cărui guvernare a fost marcată de cultul personalității, cu statui ridicate în toată țara și capitala redenumită după el.
Cu toate acestea, a plecat fondul protestelor antiguvernamentale pe care a căutat să le oprească renunțând la președinție și punând un aliat apropiat în locul său.
Majoritatea alegerilor din Kazahstan sunt câștigate de partidul de guvernământ cu aproape 100% din voturi și nu există o opoziție politică efectivă.
Analiștii consultați de BBC spun că guvernul kazah a subestimat în mod clar furia populației și că aceste proteste nu sunt totuși surprinzătoare într-o țară fără democrație electorală. Oamenii trebuie să iasă în stradă pentru a se face auziți. Iar nemulțumirile lor sunt aproape sigur despre un set mult mai larg de probleme decât prețul combustibilului, scrie digi24.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.