Noi proiecte de infrastructură: Autostrada Dunăre-Marea Neagră
Noi proiecte de infrastructură: Autostrada Dunăre-Marea Neagră
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestÎntre Constanţa-Bucureşti-Craiova-Constanţa
Între Constanţa-Bucureşti-Craiova-Constanţa
Autostrada Montana între Borş şi Ungheni, autostrada Dunăre-Marea Neagră între Constanţa-Bucureşti-Craiova-Constanţa, magistrala de metrou Bragadiru-Voluntari şi cea către Otopeni se numără printre propunerile pe care România le-a înaintat Comisiei Europene spre a fi finanţate dintr-un fond special de 21 de miliarde de euro, destinat investiţiilor strategice din Uniunea Europeană, anunță zf.ro. Pe lista propunerilor transmise de guvernul de la Bucureşti apar proiecte care nu au fost incluse în masterplanul general de transport, documentul care arată ce priorităţi ar trebui să aibă România în materie de infrastructură de transport până în 2030. Cea mai importantă investiţie pentru care România cere bani din acest fond de 21 de miliarde de euro este Autostrada Montana, care va parcurge România de la vest la est, prin nordul ţării, între Borş-Gilău-Turda-Târgu Mureş-Iaşi-Ungheni, proiectul având un cost estimat la 7,5 miliarde de euro, potrivit datelor publicate pe site-ul Comisiei Europene. Un alt proiect mare de infrastructură rutieră este autostrada Dunăre-Marea Neagră (Constanţa-Bucureşti-Alexandria-Craiova-Dr. Tr. Severin-Lugoj-Timişoara-Arad-Nădlac), cu un cost de 6,3 miliarde de euro. De asemenea, România a mai propus Comisiei Europene o autostradă de centură pentru Capitală, cu o valoare estimată la 1,6 miliarde de euro. Căile ferate pe care Palatul Victoria vrea să le finanţeze cu bani din fondul special instituit de Comisia Europeană sunt Oradea-Ungheni (4,3 mld. euro) şi Suceava-Giurgiu (2,8 mld. euro). De asemenea, şi proiectele de metrou se numără printre propunerile României spre a fi finanţate din acest fond special: magistrala Bragadiru-Voluntari (3,1 mld. euro) sau metroul către Otopeni (1,3 mld. euro).
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.