Noul coronavirus și bolile inflamatorii intestinale
Noul coronavirus și bolile inflamatorii intestinale
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDeși SARS-CoV-2 este o infecție respiratorie virală, unele cazuri de COVID-19 implică simptome ale sistemului digestiv, ceea ce ar putea agrava unele simptome ale bolilor inflamatorii intestinale (BII), scrie doc.ro.
Persoanele cu BII prezintă un risc mai mare de COVID-19?
O persoană care suferă de boală inflamatorie intestinală nu prezintă un risc mai mare de a se îmbolnăvi de COVID-19, afirmă cercetătorii. Un studiu¹ apărut în Journal of Crohn's and Colitis notează că dovezile obținute sugerează că persoanele cu BII nu au un risc crescut de COVID-19.
Cu toate acestea, există unii factori de luat în considerare de către persoanele cu boli inflamatorii intestinale. De exemplu, unele medicamente pentru aceste afecțiuni pot suprima sistemul imunitar, crescându-i pacientului riscul de infecții, cum ar fi SARS-CoV-2. Printre aceste medicamente se numără:
• imunomodulatoare, inclusiv metotrexat, azatioprin și 6-mercaptopurină
• inhibitori ai Januskinazei, cum ar fi tofacitinib
• steroizi administrați pe termen lung, cum ar fi hidrocortizonul, prednisonul și metilprednisolonul
• medicamente precum infliximab, adalimumab și golimumab
• alte medicamente biologice, precum vedolizumab și ustekinumab.
Persoanele aflate în tratament cu medicamente de acest gen nu trebuie să întrerupă administrarea fără să discute mai întâi un medic, pentru că oprirea bruscă a tratamentului poate avea consecințe grave. Un studiu² apărut în în The Lancet Gastroenterology & Hepatology notează că persoanele ale căror afecțiuni sunt stabile ar trebui să continue să își ia medicamentele. Oricine este nesigur în legătură cu tratamentul sau care se confruntă cu o exacerbare a simptomelor trebuie să se adreseze medicului.
Persoanele care au programate intervenții chirurgicale sau endoscopii ar trebui să ia în considerare amânarea acestora în timpul pandemiei de COVID-19 și să discute cu medicul toate opțiunile.
Orice persoană cu o boală inflamatorie intestinală care începe să prezinte simptome de COVID-19 - cum ar fi febră, tuse uscată sau scurtarea respirației - trebuie să apeleze la medic pentru a discuta despre opțiunile de tratament. Unele persoane se pot confrunta cu o agravare a simptomelor de BII dacă au COVID-19.
Deși cele mai frecvente simptome ale bolii provocate de noul coronavirus iau naștere în căile respiratorii, un alt studiu³ realizat în The Lancet Gastroenterology & Hepatology notează că aproximativ 4-6% dintre persoanele infectate cu SARS-CoV-2 au simptome digestive precum greață, vărsături sau diaree. La persoanele cu boală inflamatorie intestinală care au deja probleme digestive, cum ar fi diareea, acest lucru poate însemna o agravare a simptomelor. Complicațiile severe ale bolii pot include dificultăți de respirație care necesită intervenție medicală, iar în cazurile în care infecția agravează diareea, persoana poate avea și un risc crescut de malnutriție.
Ce să faci dacă ai simptome asociate cu COVID-19
Evitarea contactului cu alte persoane este esențială pentru a ajuta la reducerea răspândirii SARS-CoV-2. Acest lucru este deosebit de important pentru oricine se simte rău în orice fel. Simptome precum febră, tuse sau oboseală generală sunt semne de a rămâne în casă, chiar nu ai fost testat și nu ți s-a confirmat boala ca fiind COVID-19.
Persoanele care nu prezintă un risc ridicat de complicații severe își pot suna medicul sau pot programa o consultație video pentru a discuta opțiunile de tratament. Persoanele cu risc mai mare și cele care prezintă simptome severe ar putea avea nevoie să meargă la urgență, dar, pe cât posibil, e bine ca persoana afectată sau un membru al familiei să sune în prealabil și să explice simptomele, pentru a ajuta personalul medical să ia toate măsurile de precauție necesare pentru a preveni răspândirea infecției.
Opțiuni de tratament pentru COVID-19
Opțiunile de tratament pentru COVID-19 variază mult. Un raport al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) observă că aproximativ 80% dintre persoanele cu COVID-19 confirmat prezintă simptome ușoare până la moderate. Aceste cazuri pot fi gestionabile la domiciliu, folosind medicamente disponibile pentru a ușura simptomele. În aceste cazuri, persoana se recuperează în aproximativ 2 săptămâni.
Conform unor cercetări³ apărute în revista Nature Review Gastroenterology & Hepatology, aproximativ 10% dintre cazuri necesită spitalizare. În cazuri moderate până la severe, persoana afectată se poate confrunta cu dificultăți la respirație și poate avea nevoie de oxigen suplimentar. În cazurile cele mai severe, persoana infectată cu noul coronavirus poate avea nevoie de un ventilator mecanic pentru a păstra oxigenul în plămâni.
În toate cazurile, medicul va discuta despre opțiunile de tratament atât pentru COVID-19, cât și pentru orice afecțiuni subiacente, cum ar fi o boală inflamatorie intestinală. În multe cazuri, medicul nu va recomanda întreruperea medicației pentru boala adiacentă.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.