Numărul zborurilor întârziate a crescut de 2,3 ori în primul semestru; cursele charter, cele mai punctuale
Numărul zborurilor întârziate a crescut de 2,3 ori în primul semestru; cursele charter, cele mai punctuale
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPeste 505 curse aeriene au decolat din România, în primul semestru al acestui an, cu întârzieri mai mari de trei ore, peste 50.000 de pasageri fiind afectaţi, conform datelor AirHelp, scrie Agerpres.
În aceeaşi perioadă a anului 2017, numărul curselor întârziate a fost 213, iar al pasagerilor afectaţi de 17.987.
Dacă pasagerii care au întâmpinat astfel de probleme în 2018 ar aplica pentru despăgubiri, suma ce ar trebui să le fie returnată de către companiile aeriene ar depăşi 15,54 milioane de euro. Spre comparaţie, anul trecut, aceasta s-ar fi ridicat doar la 5 milioane de euro, se menţionează într-un comunicat al AirHelp.
În primele şase luni din 2018, din cele aproape 34.000 de zboruri efectuate, 6.205 curse au înregistrat întârzieri între 15 şi 180 de minute, iar 218 zboruri au fost anulate. În perioada menţionată, punctualitatea curselor a fost de 80%, iar cea mai aglomerată zi pe aeroporturile din România a fost 14 mai.
Cele mai multe întârzieri în perioada ianuarie-iunie 2018 au fost înregistrate de companiile Tarom, Ryanair şi Blue Air, iar cele mai multe curse au fost anulate de Wizz Air, Tarom şi Lufthansa.
În primul semestru al anului, cursele charter au decolat şi aterizat la timp, cu câteva excepţii către Spania, Tenerife şi Mallorca, unde au fost înregistrate întârzieri de maximum jumătate de oră.
Numărul mare de turişti, numărul insuficient de piloţi, grevele, traficul ridicat în aeroporturi etc au generat creşterea numărului de zboruri întârziate la nivel global. În primele 6 luni ale anului, se estimează că aproximativ 4,5 milioane de pasageri (comparativ cu 3,2 milioane pasageri în semestrul întâi din 2017) au fost afectaţi de anulări, întârzieri şi suprarezervări ale zborurilor, în timp ce valoarea eligibilă a despăgubirilor se apropie de 2 miliarde de euro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.