O șoferiță a încercat să convingă polițistul să nu îi dea amendă, după ce a încurcat traficul, în zona Dacia
O șoferiță a încercat să convingă polițistul să nu îi dea amendă, după ce a încurcat traficul, în zona Dacia
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMarți, 3 septembrie a.c., o șoferiță și-a parcat mașina aproape de trecerea de pietoni din zona Dacia, la intersecția bulevardelor Alexandru Lăpușneanu cu Tomis, încurcând traficul.
După parcarea parcarea „după ureche“ a plecat să își rezolve treburile, timp în care un polițist rutier s-a sesizat, pregătindu-i o amendă de toată... frumusețea.
După ce că a parcat neregulamentar, aproape de trecerea de pietoni, șoferița a încercat apoi să îl înduplece pe polițist să nu îi dea amendă. Fără succes, însă.
Cât este amenda pentru parcare neregulamentară
Lipsa locurilor de parcare reprezintă una dintre marile probleme ale șoferilor. Cu toate acestea, conducătorii auto trebuie să știe că au șanse mari să fie amendați dacă parchează neregulamentar.
În cazul în care un conducător auto este surprins parcând neregulamentar, acesta riscă o amendă din prima clasă de amenzi, adică 2 sau 3 puncte de amendă.
Amenda minimă pentru parcare neregulamentară este 330 de lei, iar cea maximă 495 de lei.
De asemenea, parcarea sau staționarea autovehiculelor pe autostradă sau pe un drum expres, în alte locuri decât cele amenajate, se penalizează cu 6 puncte-amendă.
Conducătorii auto pot plăti amenda pentru parcare neregulamentară online, pe site-ul ghiseul.ro, la direcţia de taxe şi impozite din fiecare oraș, fie la casieriile Trezoreriei Române.
În România există cinci clase de amendă
În România, există cinci clase de amendă, primele patru fiind aplicate persoanelor fizice, în timp ce a cincea se aplică doar persoanelor juridice.
a) clasa I – 2 sau 3 puncte-amendă
b) clasa a II-a – 4 sau 5 puncte-amendă
c) clasa a III-a – de la 6 la 8 puncte-amendă
d) clasa a IV-a – de la 9 la 20 puncte-amendă
e) clasa a V-a – de la 21 la 100 puncte-amendă
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.