ODISEEA depozitului pentru DEŞEURI nucleare de la Saligny. Proiectul va costa cu 57 de milioane de euro mai mult
ODISEEA depozitului pentru DEŞEURI nucleare de la Saligny. Proiectul va costa cu 57 de milioane de euro mai mult
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestRomânia face primii pași concreți pentru construirea depozitului de deșeuri nucleare de la Saligny, autoritățile continuând astfel odiseea unui proiect a cărui finalizare s-a amânat cu mai bine de 40 de ani, în timp ce costurile estimate s-au majorat deja cu circa 57 de milioane de euro.
Agenția Nucleară și pentru Deșeuri Radioactive (ANDR) a declanșat procedura de sondare a piaței pentru a estima costurile serviciilor de consultanță pe care vrea să le contracteze pentru elaborarea unui plan de acțiuni în vederea implementării unui depozit geologic de adâncime în România.
Serviciile sunt necesare "pentru a confirma adecvarea condițiilor subterane, pe amplasamentul selectat se anticipează construirea unui laborator subteran de cercetare", se menționează în documentația consultării de piață demarate de ANDR.
România face astfel primii pași înspre lansarea unui proiect care va trebui să fie finalizat și să intre în funcțiune în 2055, respectiv construirea unui depozit geologic subteran de adâncime pentru depozitarea definitivă a combustibilului nuclear uzat provenit de la Centrala Nucleară Cernavodă.
Reamintim că, în 2010, aceeași ANDR anunța „depozitul va fi gata în 2019, cu cinci ani mai târziu decât a fost anunţat iniţial, proiectul fiind estimat la 220 milioane euro”.
„Termenul de punere in functiune a depozitului a fost întârziat din două motive: autorizaţia de mediu se obţine foarte greu, lucru pe care la început nu l-am luat în consideraţie şi, în al doilea rând, depinde şi de staţia de tratare a deşeurilor radioactive ce trebuie construită până în 2017, când ar urma să fie puse în funcţiune reactoarele 3 şi 4 de la Cernavodă”, declara atunci conducerea ANDR.
Altfel spus, depozitul pentru deșeuri nucleare de la Saligny trebuia să fie gata inițial în 2014, a fost amânat apoi pentru anul 2019, iar acum are ca termen de finalizare anul 2055. O întârziere de 41 de ani este, trebuie să recunoaștem, una foarte mare până și pentru România.
În plus, s-au majorat semnificativ și costurile de realizare. Depozitul estimat în 2010 la 220 de milioane de euro a ajuns să coste acum 277 de milioane de euro, potrivit unei alte estimări, vechi și aceasta din 2014.
Costurile totale ale depozitului sunt de 2,8 miliarde de euro
Revenind la contractual anunțat de ANDR, consultanții vor trebui să evalueze sau să dezvolte mecanisme de selecție a unui amplasament favorabil depozitării combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive de viață lungă.
Potrivit informațiilor prezentate de Profit, sarcinile acestora vor include evaluarea bazei de date a ANDR privind formațiunile favorabile găzduirii depozitului geologic si actualizarea acestora, pe baza informațiilor furnizate de ANDR de la generatorii de deșeuri, pregătirea unei strategii de dezvoltare a depozitului geologic de adâncime și elaborarea unui plan de management, elaborarea unui studiu complex privind metode moderne de caracterizare și comparare a amplasamentelor potențiale, cu respectarea criteriilor naționale și internaționale, restrângerea numărului de opțiuni privind roca gazdă, pe baza evaluărilor iterative și a experienței internaționale, cu consultarea organismului de reglementare, precum și evaluarea și dezvoltarea conceptului de depozitare în scopul obținerii de informații necesare stabilirii amplasamentelor-candidat.
De asemenea, vor trebui evaluate și estimate costurile activităților pregătitoare implementării unui depozit geologic de adâncime și elaborate tehnici de optimizare constantă acestora. Va trebui, de asemenea, evaluată și estimată perioada de timp aferentă implementării unui plan de acțiuni pentru depozitul geologic de adâncime.
Potrivit Strategiei naționale pe termen mediu și lung privind gestionarea în siguranță a combustibilului nuclear uzat și a deșeurilor radioactive, costurile totale de amplasare, proiectare, punere în funcțiune, construire, operare și închidere a unui depozit geologic de adâncime sunt estimate la 2,8 miliarde euro.
În acest scop, în 2007, a fost constituit un Fond de depozitare definitivă a deșeurilor radioactive, alimentat printr-o contribuție obligatorie a Nuclearelectrica, operatorului centralei Cernavodă, de 1,4 euro/MWh de energie produs. Contribuția va fi plătită pe întreaga durată de viață a celor două reactoare de la Cernavodă.
Potrivit ANDR, până la finalul anului trecut, în acest Fond se acumulase suma de 760 milioane lei. Instituția intenționează să comande un studiu în vederea revizurii cuantumului contribuției Nuclearelectrica.
Depozit construit după modelul celor din Franța, Spania sau Cehia
România trebuie să construiască și un depozit definitiv de deșeuri radioactive slab și mediu active (DFDSMA), pentru care a fost deja selectat un amplasament, în comuna Saligny din județul Constanța, aproape de centrală.
"În prezent, ANDR desfășoară activitățile necesare obținerii autorizației de amplasare a DFDSMA în comuna Saligny, județul Constanța, conform reglementărilor CNCAN cuprinse în “NORME privind cerințele de securitate radiologică la depozitarea definitivă a deșeurilor radioactive” aprobate în anul 2019.
DFDSMA va fi un depozit de tip multi-barieră, de suprafață, cu celule de depozitare. Conceptul de depozitare se bazează pe experiența internațională în acest domeniu și a bunelor practici existente și demonstrate în timpul proiectării, construirii și operării unor astfel de depozite în țări dezvoltate, cum ar fi Centre de l'Aube din Franța, El Cabril din Spania, Dukovany din Cehia, Mochovce din Slovacia și altele", se arată în raportul de activitate pe 2019 al Agenției.
Potrivit sursei citate, costul estimat la nivelul anului 2014 pentru construirea a maxim 64 de celule aferente DFDSMA este de aproximativ 277 milioane euro fără TVA, din care costul pentru punerea în funcțiune a primelor 8 celule, reprezentând investiția inițială, este de aproximativ 75 milioane euro fără TVA.
Andreea POPA
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.