OIV: România a avut o producţie de vin de 4,9 milioane hectolitri în 2019, în scădere cu 4%
OIV: România a avut o producţie de vin de 4,9 milioane hectolitri în 2019, în scădere cu 4%
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestProducţia de vin a României a scăzut cu 4% în 2019 până la 4,9 milioane de hectolitri, de la 5,2 milioane hectolitri în 2018, însă chiar şi aşa este vorba de o producţie peste media multianuală, potrivit estimărilor preliminare ale Organizaţiei Internaţionale a Viei şi Vinului (OIV).
În 2019, producţia mondială de vin a fost de 262,8 milioane hectolitri, comparativ cu 294 milioane hectolitri în 2018, susţine OIV, pe baza informaţiilor colectate din 28 de ţări, care reprezintă 85% din producţia mondială.
În Uniunea Europeană, volumul producţiei de vin a scăzut cu 15% comparativ cu anul trecut, ajungând la 156 milioane hectolitri, de la 182,7 milioane hectolitri.
"O tendinţă de scădere comparativ cu 2018 se înregistrează în majoritatea ţărilor UE. Cu toate acestea, în timp ce în Italia, Franţa şi Spania producţia este mai mică nu doar comparativ cu 2018 dar şi faţă de media din ultimii cinci ani, alte ţări precum Germania (9 milioane hectolitri, scădere de 12% comparativ cu 2018), Austria (2,6 milioane hectolitri, scădere de 4% comparativ cu 2018) şi România (4,9 milioane hectolitri, scădere de 4% comparativ cu 2018), au înregistrat nivel de producţie în linie sau chiar peste media din ultimii cinci ani", precizează OIV.
Conform datelor OIV, începând din 2014 şi până în 2016 producţia de vin a României nu a depăşit 3,7 milioane hectolitri pe an, pentru ca în 2017 să urce la 4,3 milioane hectolitri iar în 2018 a ajuns la 5,2 milioane hectolitri.
În 2019, România ocupă locul 13 în clasamentul celor mai mari producători mondiali de vin, fiind devansată de ţări precum China, Portugalia sau Rusia, a cărei producţie de vin în 2019 este estimată la 6 milioane hectolitri. AGERPRES
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.