ONU compară o nouă metodă de execuţie autorizată în Statele Unite cu tortura
ONU compară o nouă metodă de execuţie autorizată în Statele Unite cu tortura
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestÎnaltul Comisariat al ONU pentru Drepturile Omului s-a declarat marţi "alarmat" de execuţia iminentă a unui condamnat la moarte în Statele Unite printr-o nouă metodă, asfixierea cu azot, estimând că aceasta ar putea constitui tortură, relatează AFP.
Prin această metodă de execuţie, decesul este provocat prin hipoxie (privarea de oxigen).
"Suntem alarmaţi de execuţia iminentă, în Statele Unite, a lui Kenneth Eugene Smith, folosind o metodă nouă şi netestată, asfixierea cu azot", a declarat o purtătoare de cuvânt a Înaltului Comisariat, Ravina Shamdasani, în timpul unei conferinţe de presă la Geneva.
Aceasta "ar putea constitui tortură sau un alt tratament crud sau degradant conform dreptului internaţional", a mai spus ea.
Purtătoarea de cuvânt a subliniat că protocolul de execuţie prin asfixiere cu azot, introdus în statul Alabama, nu prevede sedarea, în timp ce Asociaţia americană de medicină veterinară (AVMA) recomandă administrarea unui sedativ animalelor, chiar şi celor de talie mare, atunci când sunt eutanasiate în acest mod.
ONU face apel la autorităţile din statul Alabama să suspende execuţia lui Kenneth Smith, programată pentru 25 ianuarie, iar Ravina Shamdasani şi-a exprimat îngrijorarea asupra faptului că şi statele americane Mississippi şi Oklahoma au aprobat această metodă de execuţie.
Pe 3 ianuarie, raportorii ONU şi-au exprimat îngrijorarea cu privire la această "primă încercare" la nivel mondial de execuţie prin asfixiere cu azot, temându-se că aceasta "ar putea conduce la o moarte dureroasă şi umilitoare".
Kenneth Smith, în vârstă de 58 de ani, este unul din cei doi condamnaţi la moarte în SUA încă în viaţă care au supravieţuit unei tentative de execuţie judiciară. În noiembrie 2022, statul Alabama i-a ratat execuţia prin injecţie letală, mai multe încercări de a-i fi introdusă o linie intravenoasă dând greş, citează Agerpres.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.