Orban acuză partidele de la putere că 'au generat noi cheltuieli'
Orban acuză partidele de la putere că 'au generat noi cheltuieli'
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDacă ne uităm pe execuția bugetară pe primele șase luni, cheltuielile cu bunuri și servicii au crescut cu 37%, ceea ce arată o risipă uriașă și o lipsă de respect față de banul public, a declarat fostul premier Ludovic Orban.
„Ei dădeau declarații publice că vor să reducă cheltuielile de personal la nivelul ministerelor și, în timp ce dădeau aceste declarații, Parlamentul vota creștere salariilor în sectorul public. Până la urmă, nu au aplicat această creștere, deși sunt obligați să o bage în rectificarea bugetară, pentru că a fost atacată legea la Curtea Constituțională. După capul lor, în mod normal, de la 1 august ar fi trebuit crescute salariile în tot sectorul public. În loc să restrângă cheltuielile, ei practic au generat noi și noi cheltuieli, afectând în schimb exact acele categorii de cheltuieli care îți asigură dezvoltare, și anume cheltuielile de investiții”, a spus fostul premier, scrie stiripesurse.ro.
„Dacă ne uităm pe execuția bugetară pe primele șase luni, vedem că au crescut cheltuielile sociale, că au crescut transferurile, subvențiile, cheltuielile de bunuri și servicii – cheltuielile de bunuri și servicii au crescut cu 37%, mi se pare ceva absolut… asta arată o risipă uriașă și o lipsă de respect complet față de banul public. În schimb, unde au scăzut cheltuielile, la investiții și vor scădea în continuare, din punctul meu de vedere, pentru că aici Guvernul nu înțelege”, a continuat Ludovic Orban.
„Vă dau un exemplu, bugetul Ministerului Dezvoltării – încă de la Legea bugetului de stat a fost subdimensionat bugetul Ministerului Dezvoltării, care este folosit pentru investiții. A fost bugetat sub nivelul resurselor necesare, iar acum, la rectificare, față de nevoile care sunt din punctul meu de vedere de cel puțin 5 miliarde, s-a alocat o sumă ridicolă. Ce înseamnă asta? Că nu vor putea să plătească situațiile de lucrări pe lucrările în curs de realizare”, a mai afirmat el.
Ludovic Orban a vorbit și despre problemele din energie. El susține că, până să se ajungă la forma actuală, Guvernul a prezentat cinci acte normative „ca soluție ideală pentru rezolvarea problemei facturilor”.
„Furnizorul este obligat să vândă către consumator, consumatorul casnic, în funcție de cote, cu 68 de bani kW dacă se consumă până într-o sută de kW, cu 80 de bani KW dacă se consumă până în 300 de kW. Pentru non-casnici, adică întreprinderi mici și mijlocii, instituții publice, furnizorul este obligat să vândă la 1 leu kW, 1.000 MWh. Furnizorul, când cumpără energia, cumpără la prețul la care îl vând producătorii și îl cumpără la prețuri mult mai mari. Furnizorul trebuie să primească în compensare diferența între prețul la care el a cumpărat și la cât a fost obligat să vândă prin ordonanța de urgență a Guvernului”, a explicat Ludovic Orban.
„Estimările cu privire la cheltuielile necesare pentru a susține acest mecanism de compensare până la sfârșitul anului, eu mă refer pe tot anul, nu șmecheriile pe care le fac ei, că ei încearcă să bugeteze ca să plătească în 2023 compensările din octombrie, noiembrie, decembrie, de pe ultimul trimestru… estimarea este de peste 30 de miliarde. Sunt estimări care se duc și la sume mai mari”, a continuat fostul premier.
Întrebat dacă are Guvernul banii necesari, el a spus: „Nu, în mod evident. La rectificarea bugetară, Ministerul Energiei primește 2,4 miliarde, banii aceștia nu o să îi ajungă să compenseze nici măcar pe luna aprilie, pentru că la ora actuală nu s-au plătit banii de compensare către furnizori decât pe luna martie – și suntem în august”.
„La ora actuală, nu le mai dă nimeni credite, pentru că mediul financiar-bancar nu are încredere că Guvernul o să își achite datoriile către furnizori. Se vor crea niște lanțuri care vor afecta întreg sistemul din energie, furnizor, distribuitor, transportator, producător, care nu vor primi banii. Se vor crea niște blocaje în lanț. O să rămânem fără furnizori”, a mai afirmat Ludovic Orban.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.