Pandemia a crescut tarifele vedetelor. Cât cer artiștii români pentru un show complet
Pandemia a crescut tarifele vedetelor. Cât cer artiștii români pentru un show complet
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestArtiștii au fost destul de afectați de pandemie. Aceștia au fost nevoiți să stea pe tușă mai bine de un an, iar după ridicarea restricțiilor au revenit în forță. Astfel, pentru a compensa anul pierdut tariful acestora a crescut considerabil, scrie cancan.ro.
Florin Salam, Jador sau Pepe sunt unii dintre cei mai bine plătiți artiști.
Sursa foto: pexels.com
Dacă vorbim de muzică de petrecere, unele dintre cele mai mari nume din domeniu cer chiar și 20.000 de euro pentru un show complet. Astfel, pentru un eveniment privat, pe un show de o noapte Jador și Culiță Sterp cer fiecare câte 5.000 de euro.
În ceea ce îi privește pe Adi Minune, Jean de la Craiova sau Vijelie aceștia cer 5.000 de euro pentru întreaga noapte. În aceeași linie merg și Adi de la Vâlcea, Carmen Șerban sau Taraful Cleante care încasează minimum 3.000 de euro pentru 3 ore de cântare, sau peste 4.000 pentru întreaga noapte. Lider pe acest segment este Florin Salam care pentru o noapte întreagă de show încasează 20.000 de euro.
Artiștii au crescut tarifele
Artiștii din România nu stau degeaba și s-au pus pe treabă imediat ce restricțiile au fost ridicate. Pentru un eveniment Horia Brenciu, Ștefan Bănică sau Holograf cer 10.000 de euro, iar Loredana 12.500 de euro.
În ton cu ceilalți colegi, Smiley încasează 7.000 de euro pentru un show, iar Alex Velea 4.500 de euro. Cei doi sunt urmați de Pepe care încasează 3.000 de euro pentru un show standard, de două ore, iar pentru o nuntă cere în jurul a 5.000 de euro.
După ei urmează Andreea Bălan care primește între 2.000 și 3500 de euro, pentru un show de maximum 3 ore, la un eveniment. La fel, Elena Gheorghe cere în jur de 3.500 de euro pe o reprezentație. Pentru un show de o oră Corina Bud încasează 2.000 de euro, Lora și Cezar Ouatu 1.500 de euro, iar Roxana Nemeș 1.000 de euro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.