Pe final de sezon, proprietarii de apartamente caută să se îmbogățească de pe urma turiștilor
Pe final de sezon, proprietarii de apartamente caută să se îmbogățească de pe urma turiștilor
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestSezonul estival este pe cale de a se încheia, unii hotelieri strângând lucrurile deja, din lipsa turiștilor, alții, au crezut că își pot recupera pagubele create de pandemia de COVID-19, percep în momentul de față, prețuri pentru toate buzunarele, poate, poate, mai recuperează din bani. Cu toate acestea, pe litoralul românesc, privații, au prețuri ca în plin sezon estival.
Sezonul estival a ajuns la final, cu toate acestea, mai sunt turiști dornici de un concediu la mare. Pentru că majoritatea hotelierilor au început să strângă rândurile, turiștii apelează la proprietarii de apartamente, care până la începerea anului universitar stau pe bară.
Cu toate că vremea din ultimele zile de pe litoral nu a fost una favorabilă turismului de litoral, mai sunt turiști dornici de o excursie la malul mării, mulți dintre aceștia apelând la proprietarii privați de apartamente din lipsa ofertelor din partea hotelierilor care au început să pună lacătul pe ușă în lipsa fluxului de turiști. Proprietarii de apartamente, profită de lipsa ofertelor pentru spațiile de cazare, astfel, percep tarife ca în vârf de sezon estival. Prețurile acestora încep de la 300 de lei pe noapte, ajungând în unele cazuri și la 1000 de lei, pentru un sejur de 3 zile.
Pe lângă prețurile de vârf de sezon percepute, aceștia au o diferență de preț și între cei care vor să plătească cash și cei care vor să plătească cu cardul de vacanță. Ca de exemplu, un proprietar de apartament, cere în plus 30 de lei, pentru fiecare noapte de cazare pentru turiștii care doresc să plătească prin cardul de vacanță. Mai mult decât atât, aceștia, schimbă prețurile de la o zi la alta, chiar dacă discută cu același client, diferența fiind în unele cazuri chiar și de 200 de lei în plus pentru o noapte de cazare.
Victor ROTARU
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.