Peste 20% din exporturile României au avut ca destinaţie ţări din afara UE, în ianuarie
Peste 20% din exporturile României au avut ca destinaţie ţări din afara UE, în ianuarie
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestExporturile FOB ale României au totalizat în ianuarie 5,51 miliarde euro, 21,3% având ca destinaţie ţări din afara Uniunii Europene, conform datelor centralizate de Institutul Naţional de Statistică.
Valoarea exporturilor către cele 27 de state membre ale UE a crescut cu 4,6%, la 4,33 milioane euro.
Către statele AELS şi alte ţări din Europa, România a exportat produse în sumă de 522 milioane euro, cele mai mari valori fiind înregistrate pe relaţia cu Turcia (138,4 milioane euro), Federaţia Rusă (89,3 milioane euro) şi Serbia (72,8 milioane euro).
Exporturile către Orientul Mijlociu şi Apropiat s-au ridicat la 127,1 milioane euro (minus 20% faţă de ianuarie 2019). În top s-au aflat Israel (29,2 milioane euro, plus 15,2%), Liban (26,5 milioane euro, plus 36,4%), Emiratele Arabe Unite (plus 16,1 milioane euro, minus 47,2%) şi Georgia (16,1 milioane euro, plus 78,5%).
Către alte ţări din Asia s-au îndreptat exporturi de 144,2 milioane euro (minus 4%), principalele destinaţii fiind China (50,1 milioane euro, plus 24,4%), Japonia (25,8 milioane euro, plus 48,8%) şi Republica Coreea (16,7 milioane euro, plus 32,7%).
Spre Africa de Nord au plecat exporturi de 148,8 milioane euro (plus 0,07%), cele mai multe în Maroc (48,4 milioane euro, plus 16,1%), Egipt (47,6 milioane euro, minus 10,2%) şi Algeria (30,4 milioane euro, plus 2,2%). Către alte ţări din Africa au fost exportate bunuri în sumă de 47,3 milioane euro, plus 140,5%).
În America de Nord exporturile au totalizat 114,5 milioane euro (minus 6,8%), din care 105 milioane euro (minus 6,5%) în SUA şi 9,2 milioane euro în Canada (minus 9,4%).
În America Centrală şi Caraibeană exporturile României s-au ridicat la 19,4 milioane euro, în America de Sud la 35,7 milioane euro iar în Oceania la 6,9 milioane euro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.