PNDL 3 a aruncat țara în aer: cele mai DURE MOMENTE de criză politică din 2021
PNDL 3 a aruncat țara în aer: cele mai DURE MOMENTE de criză politică din 2021
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCriza politică a început în septembrie, când USR s-a opus cu vehemență adoptării programului „Anghel Saligny”, acțiune urmată de revocarea ministrului Justiției, Stelian Ion. În final, Florin Cîțu a pierdut șefia Executivului, iar PSD a ajuns la guvernare, având cel mai mare număr de miniștri.
Criza politică din România din 2021 a început pe 1 septembrie 2021 între USR PLUS și Partidul Național Liberal (PNL), membrii a guvernului de coaliție al Cabinetului Cîțu împreună cu Uniunea Democrată Maghiară din România (UDMR) la acea vreme condusă de liberalul Florin Cîțu, când o ședință de guvern a fost convocată de prim-ministru pentru aprobarea programului de investiții „Anghel Saligny”, care ar ajuta la dezvoltarea locală a satelor românești, scrie stiripesurse.ro
Miniștrii USR nu au participat la acea ședință de guvern și au criticat dur programul „Anghel Saligny”.
În replică, premierul de atunci, Florin Cîțu, l-a revocat din funcție pe ministrul Justiției, Stelian Ion, care a refuzat să avizeze ordonanța de urgență pentru aprobarea programului „Anghel Saligny”.
Aceste decizii au declanșat începutul unei crize politice, care s-a suprapus pe al patrulea val al pandemiei COVID-19 din România cauzată de varianta Delta.
Reprezentanții USR PLUS au anunțat pe 3 septembrie că, alături de AUR, au depus o moțiune de cenzură împotriva Guvernului Cîțu, intitulată „Demiterea guvernului Cîțu, singura șansă de României de a trăi”.
Decizia a fost anunțată la Parlament după ședința coaliției de guvernare care s-a încheiat fără ca PNL, UDMR și USR PLUS să ajungă la un compromis.
Pe 7 septembrie vicepremierul Dan Barna și miniștrii USR PLUS și-au depus demisiile la cabinetul premierului, anunță Dan Barna: „Am făcut ceea ce am anunțat. Mergem mai departe”.
Barna a inisistat pe ideea că un guvern de coaliție ar putea continua, cu o singură condiție: Florin Cîțu să nu mai fie prim-ministru.
„Rolul de premier al lui Florin Cîțu a expirat dintr-un motiv foarte simplu - nu are competența necesară să conducă acestă coaliție. Nu ne jucăm cu demisiile, nu suntem un partid care face bambilici cu demisii depuse și retrase”, declara Barna.
Premierul Florin Cîțu a explicat de ce a trimis la Palatul Cotroceni demisiile miniștrilor USR PLUS - „Am vrut să-i scot eu din ridicol pe colegii de la USR, să nu aibă moțiune depusă împotriva propriilor oameni”.
Cîțu a atacat la CCR moțiunea de cenzură. El a reclamat încălcarea de către Parlament a dispozițiilor constituționale cu privire la modul în care a fost inițiată și depusă și modul în care a fost comunicată Guvernului.
PSD a decis să nu susțină moțiunea de cenzură până la o hotărâre a judecătorilor Curții Constituționale.
Președintele Klaus Iohannis a comentat moțiunea de cenzură USR PLUS AUR. USR PLUS s-a discreditat iremediabil, face un joc politic meschin prin alianța cu un partid care nu respectă valorile occidentale.
„Prin alianța cu un partid care nu respectă valorile occidentale, USR PLUS trădează voința cetățenilor care și-au pus speranțele într-o coaliție de centru-dreapta, care să dezvolte România. Este un semnal îngrijorător și extrem de grav că un partid care reclamă că are valori democratice și este reformist se aliază cu un partid cu viziuni antagonice față de valorile euro-atlantice ale României. Prin decizia de a semna și a depune o moțiune de cenzură împotriva propriului guvern, USR PLUS s-a discreditat iremediabil în fața românilor, a propriului electorat. (...) Dezvoltarea comunităților din România este absolut necesară și nu se poate încerca blocarea ei de către USR PLUS doar pentru un joc politic meschin”, a spus președintele Iohannis.
La 15 septembrie 2021, Curtea Constituțională a decis că nu se va pronunța asupra moțiunii de cenzură decât după congresul Partidului Național Liberal, mai exact pe 28 septembrie.
Pe 28 septembrie 2021, Curtea Constituțională a admis plângerea lui Cîțu și, prin urmare, a recunoscut conflictul de natură constituțională dintre Parlament și Guvern, dar a solicitat ca moțiunea de cenzură USR PLUS-AUR să fie dezbătută și apoi votată indiferent.
Pe 5 octombrie 2021, Parlamentul a organizat o sesiune a plenurilor reunite pentru a dezbate și a vota moțiune de cenzură depusă de PSD „STOP sărăciei, scumpirilor și penalilor! Jos Guvernul Cîțu!”.
Guvernul Cîțu a fost demis după ce marți 281 de parlamentari au votat pentru moțiunea de cenzură a PSD. Este vorba despre senatori și deputați de la PSD, USR și AUR. Pentru a fi aprobată, moțiunea avea nevoie de 234 de voturi.
Președintele Klaus Iohannis a reacționat.
„Trist dar adevărat. Cuvântul care caracterizează cel mai bine România de azi este cuvântul criză. Suntem în criză sanitară... Suntem într-o criză a prețurilor la energie, o criză care este atât la nivel european, cât și mondial... Dar ce au făcut unii dintre politicienii noștri? au mai adăugat o criză: o criză guvernamentală... Trebuie să găsim soluții, România trebuie să fie guvernată. Pandemia, criza prețurilor la energie, iarna care vine, toate acestea trebuiesc rezolvate de cineva. Acel cineva, este aparent guvernul României”, afirma șeful statului.
El a convocat consultări cu partidele parlamentare săptămâna următoare, pentru a da partidelor politice timp să „găsească abordări mature”.
În altă conferință de presă următoarea zi, Iohannis a declarat că a decis să convoace săptămâna următoare consultările de la Palatul Cotroceni deoarece „politicienii au nevoie de timp ca să coboare cu picioarele pe pământ”.
Președintele USR Dacian Cioloș a fost nominalizat de către Iohannis să formeze un nou guvern. USR nu a reușit să ajungă la un consens cu PNL, UDMR și partidele minorităților. Pe 20 octombrie 2021, în urma ședinței care a reunit cele două camere, Senatul și Camera Deputaților, propunerea de investire a lui Dacian Cioloș și a cabinetului său a picat cu 88 de voturi pentru, 184 împotrivă și 0 abțineri.
Șeful statului a convocat noi consultări la Palatul Cotroceni pe 21 octombrie 2021. Pentru prima dată, conducerea Partidului Național Liberal (PNL) a recunoscut că nu este posibil să facă o majoritate dacă îl vor propune pe președintele partidului, Florin Cîțu. Propunerea de premier a PNL a fost ministrul Apărării Nicolae Ciucă, care a fost nominalizat de președinte să formeze un nou guvern.
Pe 1 noiembrie, Ciucă și-a depus mandatul de premier desemnat. În consecință, acest lucru a făcut ca cea de a doua încercare de formare a unui guvern succesor Cabinetului Cîțu să eșueze în mai puțin de 60 de zile.
Pe 4 noiembrie 2021, Florin Cîțu și Marcel Ciolacu s-au întâlnit în perspectiva formării unui guvern.
Pe 8 noiembrie 2021, în urma unei întâlniri la Vila Lac a liderilor proeminenți ai liberalilor, s-a decis ca PNL să înceapă negocierile de formare a unui guvern cu PSD. 48 de delegați din 70 au votat pentru începerea negocierilor cu PSD, deși au fost și membrii precum Ilie Bolojan, Dan Motreanu sau Ludovic Orban care s-au exprimat împotrivă.
Negocierile PNL cu PSD s-au soldat rapid cu un impas.PNL a insistat să-și păstreze portofoliul de prim-ministru, Florin Cîțu însuși dorind să devină premier. Și PSD-ul a vrut să preia funcția. S-a discutat și despre rotația funcției între cele două părți o dată la un an și jumătate.
Liderul UDMR, Kelemen Hunor, a amenințat cu ieșirea Uniunii de la guvernare dacă portofoliul Ministerului Dezvoltării va fi repartizat PNL, așa cum au cerut liberalii. Marcel Ciolacu a afirmat că și PSD va renunța dacă UDMR va părăsi coaliția de guvernare.
Pe 22 noiembrie 2021, conducerea Partidului Social Democrat (PSD) a votat în unanimitate pentru intrarea la guvernare împreună cu PNL și UDMR, într-un cabinet condus de un premier din PNL, mai exact Nicolae Ciucă.
Președintele Klaus Iohannis l-a desemnat pe Nicolae Ciucă candidat pentru formarea unui nou guvern.
Pe 23 noiembrie 2021, liderul PSD Marcel Ciolacu a fost ales președinte al Camerei Deputaților pentru a doua oară. În aceeași zi, Anca Dragu (USR) a fost revocată din poziția de Președinte al Senatului, la cererea PNL, iar Florin Cîțu a fost investit cu această poziție.
Guvernul Ciucă a trecut de Parlament cu 318 voturi pentru și 126 împotrivă, în consecință, depunând jurământul la 25 noiembrie 2021.
„Criza politică s-a terminat, dar celelalte crize, nu și nici problemele nu au dispărut. Pandemia nu s-a terminat. Criza energetică nu s-a terminat, capătă doar noi forme. Bugetul pe acest an va trebui rectificat, bugetul pentru anul viitor va trebui pregătit și votat. Oamenii așteaptă plata salariilor și a pensiilor la timp și multe alte lucruri se cer rezolvate urgent. Pentru toate acestea este nevoie de un Guvern solid, cu o majoritate consistentă în Parlament, și acum există acest Guvern”, a spus Klaus Iohannis în cadrul ceremoniei de depunere a jurământului de învestitură a membrilor Guvernului României.
Lista miniștrilor din Guvernul Ciucă:
Prim-ministru: Nicolae Ciucă
Vicepremier: Kelemen Hunor
Vicepremier: Sorin Grindeanu
Miniștrii PSD
Ministerul Finanțelor: Adrian Câciu
Ministerul Apărării: Vasile Dîncu
Ministerul Transporturilor: Sorin Grindeanu
Ministerul Muncii: Marius Budăi
Ministerul Tineretului și Familiei: Gabriela Firea
Ministerul Culturii: Lucian Romașcanu
Ministerul Economiei: Florin Spătaru
Ministerul Sănătății: Alexandru Rafila
Ministerul Agriculturii: Adrian Chesnoiu
Miniștrii PNL
Ministerul Justiției - Cătălin Predoiu
Ministerul Fondurilor Europene - Dan Vîlceanu
Ministerul Energiei- Virgil Popescu
Ministerul de Interne- Lucian Bode
Ministerul de Externe- Bogdan Aurescu
Ministerul Educației - Sorin Cîmpeanu
Ministerul Digitalizării - Florin Roman
Ministerul IMM-urilor și Turismului - Constantin Cadariu
Miniștrii UDMR
Ministerul Dezvoltării: Cseke Attila
Ministerul Mediului: Tanczos Barna
Ministerul Sportului: Eduard Novak.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.