Poluarea atmosferică, asociată cu simptome severe de rinită
Poluarea atmosferică, asociată cu simptome severe de rinită
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestRinita face parte din familia afecțiunilor nazale, precum sinuzita, și este o inflamație infecțioasă a mucoasei foselor nazale, caracterizată prin strănut repetat, iritație nazală și, în unele cazuri, perimarea simțului mirosului. Rinita poate fi cronică, care, la rândul ei, se împarte în rinită alergică sau nealergică, și rinita acută.
Potrivit ultimelor cercetări în domeniu, simptomele nazale ale rinitei pot deveni mai severe în cazul persoanelor expuse la niveluri ridicate de poluare atmosferică. Aceasta a fost și concluzia la care au ajuns autorii unui studiu recent, publicat în revista de specialitate Journal of Allergy and Clinical Immunology. Studiul 1 a fost elaborat de o echipă de oameni de știință de la Institute for Global Health (ISGlobal) din Barcelona.
Rinita este o condiție care afectează, estimativ, 20%-50% din populația planetei. În pofida prevalenței ridicate a acestei afecțiuni, se cunosc foarte puține lucruri despre factorii de risc ai rinitei, dar unul dintre aceștia pare a fi poluarea din atmosferă. Premisa de la care a pornit studiul este că rinita este asociată cu astmul, care, la rândul său, este direct legat de poluarea atmosferică. Din acest motiv s-a considerat necesară investigarea raportului dintre expunerea de lungă durată la poluarea din aer și riscul crescut de rinită.
Studiul a fost consolidat pe analiza datelor preluate de la 1408 pacienți de rinită, din 17 orase din Europa, inclusiv Barcelona și Oviedo, în Spania, Paris, Antwerp, Umea și Erfurt. Subiecții studiului au avut de răspuns la un chestionar referitor la gradul de intensitate al simptomelor specifice rinitei, precum și măsura în care acestea le afectează rutina cotidiană. Informațiile privitoare la nivelul de poluare la care este supus, zilnic, fiecare participant al studiului, au fost obținute de la European Study of Cohorts for Air Pollution Effects (ESCAPE).
Particulele din aer sunt cele mai periculoase
Particulele aeriene, al căror diametru poate fi de micrometri sau milimetri, sunt, de fapt, microcomponente lichide sau solide prezente în aer. Particulele cu un diametru mai mic de 2,5 (PM 2,5) și 10 (PM 10) micrometri sunt cele mai relevante în acest context, deoarece, conform acestui studiu, ele sunt responsabile pentru cele mai grave forme de rinită. Așadar, persoanele care locuiesc în orașe în care aerul cuprinde particule de nivel PM 10 și PM 2,5 sunt cei mai predispuși la rinită acută. Pe scurt, o creștere de 5 μg/m3 în PM 2,5 determină, în mod implicit, creșterea cu 17% în prognosticul de rinită acută.
Aceste particule au fost, de asemenea, asociate cu o intensificare a nivelului de inflamație, iritație nazală și strănut, asociate cu rinita, în timp ce expunerea la oxizii de azot (NO2 – un indicator al poluării din aer) poate determina acutizarea secrețiilor nazale și a inflamației la nivelul nasului.
Atât particulele aeriene, cât și oxizii de azot sunt factori de poluare generați de traficul rutier. Influența acestor factori în acutizarea simptomelor de rinită este, de asemenea, legată de stresul oxidativ, apoptoză (procesul de moarte celulară programată) și inflamație.
Concluziile studiului indică faptul că influența particulelor aeriene asupra rinitei este, cel mai probabil, diferită de cea a emisiilor din trafic, datorită răspunsului inflamator diferit obținut la contactul individului cu acești 2 factori de poluare. Acest aspect este în continuare studiat pentru a putea fi validat. Infomațiile obținute în urma acestui studiu contribuie la o înțelegere mai intimă a factorilor declanșatori ai rinitei, afecțiune care, deși nu este fatală, poate afecta, în mod considerabil, calitatea vieții individului, mai ales datorită caracterului său infecțios.
Sursa: doc.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.