Predoiu, la Consiliul JAI: Trebuie să avem curajul de a extinde Spaţiul Schengen
Predoiu, la Consiliul JAI: Trebuie să avem curajul de a extinde Spaţiul Schengen
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMinistrul Afacerilor Interne, Cătălin Predoiu, a declarat la Consiliul JAI, că UE trebuie să aibă curajul să ia "decizia corectă şi dreaptă" de a extinde Spaţiul Schengen cu România şi Bulgaria.
Predoiu a apreciat calitatea Barometrului Schengen, subliniind că autorităţile române analizează cu toată seriozitatea informaţiile incluse, dar mai ales pe cele care arată unde trebuie să se lucreze în continuare. "Ministrul a pus accent pe importanţa verificărilor sistematice în bazele de date europene şi pe pregătirea personalului care foloseşte sistemele europene. Referitor la aspectele de returnare, a evidenţiat importanţa continuităţii procesului şi eliminarea lacunelor, inclusiv de ordin legislativ, ce pot fi exploatate de cetăţeanul terţ subiect al returnării pentru a abuza de procedura de azil şi pentru a se sustrage de la executarea returnării.
Ministrul român a subliniat faptul că România nu numai că îndeplineşte criteriile Schengen, dar performează în teren în ceea ce priveşte combaterea migraţiei ilegale, aşa cum o demonstrează şi statisticile din Barometrul Schengen, Frontex etc.", informează un comunicat al Ministerului Afacerilor Interne (MAI). Cu privire la Decizia Consiliului privind aplicarea integrală a prevederilor acquis-ului Schengen în Bulgaria şi România, ministrul a amintit eforturile României pentru asigurarea securităţii UE şi implementarea la cele mai înalte standarde a criteriilor Schengen, fapt recunoscut unanim de toate statele membre UE.
"Ministrul român a demonstrat prin argumente faptul că nu există nicio incompatibilitate între extinderea Spaţiului Schengen cu România şi Bulgaria şi discuţia privind îmbunătăţirea performanţei tuturor ţărilor din Spaţiul Schengen, respectiv întărirea Spaţiului Schengen, dimpotrivă, cu România şi Bulgaria în Spaţiul Schengen, acesta va fi consolidat, pentru că ambele ţări performează în combaterea migraţiei ilegale", arată sursa citată.
Predoiu a solicitat Preşedinţiei să identifice scenarii optime de gestionare a subiectului în continuare, astfel încât să fie facilitată adoptarea unei Decizii pozitive privind aderarea la spaţiul Schengen până la sfârşitul acestui an. Marţi a avut loc, la Bruxelles, Belgia, secţiunea Afaceri Interne a Consiliului Justiţie şi Afaceri Interne, organizat de Preşedinţia spaniolă a Consiliului Uniunii Europene. Pe agendă au figurat subiecte referitoare la starea generală a spaţiului Schengen, Decizia Consiliului privind aplicarea integrală a prevederilor acquis-ului Schengen în Bulgaria şi România (informare), Pactul privind migraţia şi azilul, Regulamentul privind prevenirea şi combaterea abuzului sexual asupra copiilor, azil şi migraţie: dimensiunea externă, consecinţele agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei - securitate internă, implicaţiile situaţiei din Orientul Mijlociu pentru securitatea internă a UE, combaterea provocărilor de securitate: evaluare de către Consiliul consultativ de informaţii, Recomandarea Consiliului referitoare la un plan privind infrastructura critică. Comisarul european Ylva Johansson a reconfirmat în declaraţia din debutul şi de la finalul dezbaterii faptul ca Romania aparţine şi trebuie să facă parte din spaţiul Schengen.
A mai subliniat că proiectul-pilot de la frontiera cu Serbia a produs rezultate solide şi pozitive şi că statele membre pot lua o decizie pozitivă privind aderarea României şi Bulgariei în acest an. "Statele membre au intervenit pe rând subliniind faptul că cele două state îndeplinesc toate criteriile de aderare, sunt constructive şi dedicate acestui proces şi trebuie să devină membre cu drepturi depline cât de curând posibil. Statele membre au precizat că îşi menţin poziţia de a susţine o decizie de extindere, iar ministrul austriac a subliniat că doreşte un spaţiu Schengen puternic", precizează MAI.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.