Preotul Banu nu vede cu ochi buni Halloween-ul. „Nu este o sărbătoare, promovează întunericul“
Preotul Banu nu vede cu ochi buni Halloween-ul. „Nu este o sărbătoare, promovează întunericul“
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestHalloween-ul este o sărbătoare de origine celtică, preluată de tot mai multe popoare din occident. În fiecare an, sărbătoarea este celebrată pe date de 31 octombrie și a devenit una dintre cele mai cunoscute sărbători, chiar și din România. În acest context, multe școli au început să organizeze fel de fel de evenimente dedicate Halloween-ului, spre bucuria copiilor. Însă, atenție! Preoții spun că Halloween-ul promovează întunericul, iar Biserica recomandă credincioșilor să țină sărbătorile sănătoase, care promovează viața, familia și lumina.
cele mai îngrozitoare costumații de Halloween
Halloween-ul este sărbătorit pe 31 octombrie, fiind o sărbătoare de origine celtică, preluată azi de multe popoare din lumea occidentală. Numele provine din limba engleză, de la expresia „All Hallows’ Even”, numele sărbătorii creștine a tuturor sfinților. Halloween-ul a început să fie sărbătorit și în țara noastră, organizându-se multe evenimente cu tematică, unde participanții fie se costumează, fie se machiază, încercând să impresioneze audiența cu cel mai înfricoșător costum.
Preotul Banu: Halloween-ul este mai mult un aspect comercial, cum din păcate este și Crăciunul azi
Halloween-ul a ajuns și în scoli, acolo unde cei mici, și nu numai, vin costumați, ornează dovleci și fac tot felul de activități. Claudiu Banu, Preot Paroh la Biserica Sfântul Mina din Constanța, spune că Halloween-ul promovează întunericul, și nu este un eveniment bun pentru copii: „Nu este o sărbătoare românească, ca să nu mai zic că nu este o sărbătoare ortodoxă. Este o sărbătoare străină de poporul nostru care probabil a fost adoptată din mai multe motive, dar nu are nici un motiv să fie sărbătorită în școli, mai ales că promovează întunericul. Ca orice sărbătoare care promovează întunericul, nu poate fi bună pentru copii. Trăim într-un stat liber, care alege ceea ce vrea să facă. Recomandarea Bisericii este să ținem sărbătorile noastre, pe care le știm de la străbuni, de la strămoși, sănătoase, bune, care promovează viața, familia, lumina. Halloween-ul nu este o sărbătoare în sine, este mai mult un aspect comercial, cum din păcate este și Crăciunul azi. Noi nu mai sărbătorim Nașterea Lui Iisus Hristos, sărbătorim bătrânelul îmbrăcat în roșu, cu barbă albă, care aduce cadouri copiilor. Esența oricărei sărbători este adevărul și trebuie să sărbătorim adevărul.”
„Halloween-ul cred că este mai mult un moft al părinților”
Preotul Claudiu Banu a mai transmis faptul că Biserica învață credincioșii să țină sărbătorile care sunt autentice, care au legătură cu viața: „Religia nu poate să sufere în nici un fel. Religia pleacă de la Sfinții Părinți și este neschimbată. Cum îi creștem, așa o să-i avem și când vor fi mari. Dacă ne întrebăm de ce copiii noștri au comportamente ciudate este pentru că nu le implementăm valori autentice, sănătoase. Cum sunt familia, iubirea față de semeni, de animăluțe, empatia. Dacă noi promovăm monștrii urâți, o să-i transformăm în monștrii urâți pe copiii noștri. Halloween-ul este precum ziua Sfântului Valentin, este aceeași poveste. Nu poți să atribui unei zi iubirea. Iubirea este permanentă. Este absurd să sărbătorești într-o zi un lucru care trebuie permanent sărbătorit. Halloween-ul cred că este mai mult un moft al părinților pentru copiii lor. Dacă se poartă afară trebuie să facem și noi. Este un drum greșit. Dar fiecare își alege drumul pe care vrea să meargă, pentru că suntem născuți liberi. Dar pe noi Biserica și străbunii noștri ne învață să ținem sărbătorile care sunt autentice, care au legătură cu viața și nu cu moartea.”
În sărbătoarea Haloweenului sunt promovate practici periculoase
Deși sculptatul dovlecilor, aprinderea luminilor și costumația specifică, pentru mulți pare nevinovată și este considerată o joacă, în spatele acestor practici este însă puterea diavolului, care face ca în noaptea dintre 31 octombrie, spre 1 noiembrie, tot mai mulți oameni să se apropie de lumea spiritelor întunericului și să înainteze până la cele mai periculoase practici de vrăjitorie, ghicitorie, sau comunicare cu morții și cu demonii (channeling). De exemplu, costumele folosite la sărbătoarea Halloweenului sunt reprezentări ale unor monștri, schelete, fantome, vrăjitoare și diavoli. De-a lungul timpului, printre costumele folosite apăreau și cele ale unor personaje fictive, celebrități la ordinea zilei și arhetipuri generice, cum ar fi prințesele sau luptătorii ninja.
O altă practică este promovarea unor locuri de divertisment organizate în case bântuite, labirinturi special construite cu apariții de monștri și figuri malefice. La petrecerile de Halloween se spun povești cu fantome și strigoi și se urmăresc filme horror. În jurul acestei sărbători, televiziunile difuzează cu predilecție acest fel de emisiuni, adresate atât copiilor cât și adulților.
Pe lângă costumația specifică, la această sărbătoare se poartă măști care imită monștrii și lentile de contact strident colorate, pentru a-i speria pe ceilalți. Dincolo de acestea, în esența ei sărbătoarea Halloweenului este o încercare de intrare în lumea spiritelor și de a stabili o legătură cu forțele întunericului, experiențe care sunt înspăimântătoare și care deschid ușa pentru influența și posedarea demonică. Adepții religiei wicca, care practică vrăjitoria şi respectă ritualuri celtice antice, consideră noaptea în care se ţine Halloweenul cea mai sfântă noapte din an, pentru că în acest timp comunicarea cu demonii se realizează la cel mai înalt nivel. De aceea, fără să își dea seama, oameni din toată lumea folosesc această ocazie pentru a intra în contact cu aşa-zise spirite ale morţilor, care de fapt sunt duhuri necurate.
În concluzie, preoții spun că așa-zisa sărbătoare slăvește întunericul, moartea, iadul. Iar noi suntem creștini, noi iubim lumina, pe Dumnezeu, iubirea, frumosul!
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.