Preşedintele Croației afirmă că Ucraina nu ar trebui să adere la NATO
Preşedintele Croației afirmă că Ucraina nu ar trebui să adere la NATO
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestUcraina nu aparţine NATO, iar situaţia de-a lungul frontierei ruso-ucrainene este o criză gravă în spatele căreia se află în primul rând dinamica afacerilor interne din Statele Unite, a declarat marţi preşedintele croat Zoran Milanovic, citat de HINA.
Potrivit lui Milanovic, Croaţia nu va fi în niciun fel implicată în criză dacă aceasta escaladează.
El şi-a exprimat convingerea că există modalităţi de a păstra Ucraina în integralitate sau 99% din teritoriul său şi de a-i furniza asistenţă economică. „Totuşi, acea ţară nu trebuie să aparţină NATO aşa cum, de exemplu, neutrele Finlanda, Austria şi Suedia nu sunt nici ele membre ale acestei alianţe”, a explicat preşedintele Croaţiei, a cărui ţară a aderat la NATO la 1 aprilie 2009.
În opinia sa, „criza actuală nu are nimic de-a face cu Ucraina sau Rusia, ci este legată de dinamica politicii interne din SUA duse de preşedintele Joe Biden şi administraţia sa, iar chestiunile de securitate internaţională reflectă inconsecvenţele şi comportamentul periculos” ale administraţiei de la Washington.
Zoran Milanovic l-a numit pe fostul preşedinte ucrainean Viktor Ianukovici „un escroc care stătea pe trei scaune”, adăugând că înlăturarea acestuia de la putere a fost o lovitură de stat încurajată de Uniunea Europeană şi de administraţia SUA de la acea vreme, mai notează sursa citată de Agerpres.
„După înlăturarea lui Ianukovici în 2014, povestea a fost următoarea: Ucraina se îndreaptă spre vest, nu are nimic în comun cu Rusia, uniunea vamală cu Rusia şi fostele republici din Uniunea Sovietică este rea pentru Ucraina, în timp ce Uniunea Europeană va fi un ţinut unde curge numai lapte şi miere. Opt ani mai târziu, Ucraina încă este una dintre cele mai corupte ţări din lume, care stagnează economic şi nu are nimic de la UE”, a afirmat Milanovic, scrie digi24.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.