Prima declarație a șoferului grec după accidentul de la Pasajul Unirii
Prima declarație a șoferului grec după accidentul de la Pasajul Unirii
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestBărbatul a explicat, pentru presa elenă, că nu exista niciun semn care să-i interzică trecerea prin pasaj și că după impact a crezut că niciun pasager nu a scăpat cu viață.
Bărbatul a mai adăugat că, dacă limitatorul de înălțime de la pasaj nu ar fi fost atât de greu, tragedia nu ar fi avut loc.
Între timp, băiatul și soția grecului mort în accident au venit la INML pentru a recunoaște cadavrul.
”Din păcate, am luat decizia să mă îndrept spre tunel. Nu era niciun semn că ar fi fost interzis. Era momentul rău. A fost ca și cum un tren ne-a lovit. Totul s-a întâmplat într-o secundă. După impact, nu credeam că cineva va scăpa cu viață.
Am auzit strigăte și plâns peste tot! Am fost șocat și incapabil să reacționez! Din păcate, eu eram la volan. Putea fi altcineva.
Dacă bara de metal nu ar fi fost atât de grea, nu am fi fost răniți, am fi fost în viață și acum ne-am fi plimbat prin București.
Sunt gata să apar în Justiție, ori de câte ori mă cheamă! Îmi pare foarte rău pentru ce s-a întâmplat! Nimeni nu ar fi putut evita!”, a spus șoferul pentru presa elenă.
Șoferul implicat în accidentul de autocar de la pasajul Unirii, cercetat pentru ucidere din culpă
Potrivit avocatului șoferului, aplicația GPS pe care o folosea i-a indicat două rute de urmat în zona pasajului, dar a avut doar o fracțiune de secundă să ia decizia şi a ales să meargă pe dedesubt.
Aceste imagini au ajuns și la anchetatori, care îl cercetează pe șofer pentru ucidere din culpă.
Potrivit avocatului acestuia, polițiștii i-au ridicat dreptul de a conduce pe teritoriul României.
Între timp, rudele turistului grec mort în accident au ajuns în București, unde au fost chemate la INML pentru a recunoaște cadavrul și a-l prelua acasă.
Acesta avea 55 de ani și lucrase mai mulţi ani la o firmă de construcții din România, potrivit antena3.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.