Profitul Enel a crescut cu 15,9% în primul trimestru din 2016, pe fondul majorării competitivităţii
Profitul Enel a crescut cu 15,9% în primul trimestru din 2016, pe fondul majorării competitivităţii
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestProfitul celei mai mari companii italiene de utilităţi, Enel SpA, a crescut cu 15,9% în primul trimestru din acest an, la 9,9 milioane de euro, pe fondul majorării competitivităţii, în pofida mediului economic dificil, a anunţat directorul general Francesco Starace, transmit ANSA şi Bloomberg.
Veniturile au scăzut cu 11%, la 17,9 miliarde de euro, pe fondul declinului preţului energiei.
Profitul înainte de taxe, dobânzi, depreciere şi amortizare (EBITDA) a scăzut cu 0,1%, la 4,01 miliarde de euro (5,56 miliarde de dolari) în primele trei luni din 2016, în timp ce analiştii estimau 3,8 miliarde de euro.
Compania intenţionează să-şi majoreze profitul înainte de taxe, dobânzi, depreciere şi amortizare cu 4% pe an, până în 2019.
Enel a finalizat în primul trimestru din acest an integrarea divizie de energie regenerabilă, Enel Green Power, şi lucrează la restructurarea subsidiarei din Chile.
Profitul net ajustat a scăzut cu 1,9%, la 795 milioane de euro, în timp ce analiştii estimau 776 milioane de euro.
Enel şi-a redus datoria netă cu 2,4% în primele trei luni din 2016, la 36,6 miliarde de euro, datorită impactului pozitiv al aprecierii dolarului şi a îmbunătăţirii fluxului de numerar.
În România, Enel deţine 64,4% în Enel Distribuţie Muntenia şi Enel Energie Muntenia, 51% în Enel Distribuţie Banat, Enel Distribuţie Dobrogea şi Enel Energie şi 100% din acţiunile Enel România. Aceste companii care gestionează o reţea de 91.000 de kilometri ce distribuie aproximativ 14 TWh pe an (cu o cotă de piaţă de 34%), care vând aproximativ 9 TWh/an unui număr de aproximativ 2,6 milioane clienţi, dintre care 2,4 milioane sunt clienţi rezidenţiali (aproximativ 20% din piaţa de retail) şi 200.000 sunt companii, potrivit economica.net
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.