Proiectul prin care fugarii condamnaţi vor plăti costurile repatrierii, trimis de Guvern în Parlament
Proiectul prin care fugarii condamnaţi vor plăti costurile repatrierii, trimis de Guvern în Parlament
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestUn proiect iniţiat de Ministerul Justiţiei, care prevede că persoanele condamnate la închisoare, care au fugit din ţară, vor suporta costurile aducerii lor în România, a fost adoptat joi în şedinţa de Guvern şi trimis în Parlament pentru a fi aprobat în procedură de urgenţă.
"Este vorba de un proiect de lege adoptat de Guvern în procedură de urgenţă, care presupune un lucru de bun-simţ şi absolut normal într-un stat de drept: dacă ai fugit din ţară şi ai avut bani să eviţi executarea pedepsei în penitenciarele româneşti, atunci când eşti adus de statul român înapoi în sistemul penitenciar, prin punerea în aplicare a mandatului de extrădare, vei scoate bani din buzunar. Se referă strict la persoanele urmărite internaţional şi această iniţiativă îmbunătăţeşte cadrul legislativ existent în domeniul cooperării judiciare internaţionale", a declarat ministrul Justiţiei, Alina Gorghiu, după şedinţa de Guvern.
Ea a explicat că sunt două situaţii pe care le prevede legea, respectiv când fugarul se sustrage de la urmărirea penală sau judecată şi a doua situaţie - când fugarul se sustrage de la executarea pedepsei, având o condamnare definitivă în instanţă.
*În primul caz, când fugarul se sustrage de la urmărirea penală sau judecată, cheltuielile care revin statului român vor fi avute în vedere la stabilirea cheltuielilor judiciare de către instanţa de executare, conform prevederilor Codului de procedură penală.
"Practic, aceste cheltuieli din cauza respectivă devin cheltuieli de judecată şi se suportă de inculpat prin hotărârea definitivă de condamnare. Care sunt aceste cheltuieli? În art.16, completat cu cele trei alineate prin proiectul de lege, avem deja tipurile de cheltuieli. Ele se referă nu doar la acest capitol strict al fugarilor, se referă la cooperarea judiciară penală internaţională în tot ceea ce înseamnă domeniul penal, adică reglementează cum se procedează şi cum se cooperează judiciar pentru audierea unui martor, care se află în străinătate, de exemplu, sau dacă este nevoie de o audiere prin videoconferinţă. Revenind la aceste cheltuieli care pot fi ocazionate de transferul persoanelor de pe teritoriul statului în care a fugit, avem următoarele categorii: indemnizaţii şi remuneraţii ale martorilor şi experţilor, cheltuielile de călătorie şi şedere; cheltuieli ocazionate de remiterea anumitor obiecte; cheltuieli ocazionate de transferul persoanelor pe teritoriul statului solicitant sau la sediul unei autorităţi judiciare; cheltuieli ocazionate de tranzitul unei persoane de pe teritoriul unui stat străin sau de la sediul unei autorităţi judiciare către un stat terţ; cheltuieli ocazionate de recurgerea la o videoconferinţă pentru a duce la îndeplinire o solicitare de asistenţă judiciară sau orice altă cheltuială considerată drept extraordinară de statul solicitant, în funcţie de mijloacele umane sau tehnologice pe care le-am utilizat pentru a îndeplini această cerere", a explicat Gorghiu.
*Al doilea caz este cel în care fugarul, care are o condamnare definitivă, se sustrage de la executarea pedepsei şi a fugit din ţară.
"În această situaţie, cheltuielile cu aducerea fugarului condamnat definitiv vor fi recuperate printr-o acţiune separată în instanţă civilă, iar titularul acţiunii va fi ministerul care a formulat cheltuielile. Vreau să vă dau cu titlul de exemplu tipurile de cheltuieli care vor fi suportate de fugar în această ipoteză: costul biletelor de avion, cazarea escortei şi cheltuieli de transport, cazarea la sediul autorităţii judiciare străine, cheltuieli generate de aeroport", a mai spus Gorghiu.
Ea a precizat că, în anul 2023, statul român a achitat 10 milioane lei pentru aducerea în ţară a 803 de fugari.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.