Proiectul privind publicitatea pentru jocuri de noroc, adoptat de Senat
Proiectul privind publicitatea pentru jocuri de noroc, adoptat de Senat
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestReclamele la jocurile de noroc ar putea dispărea de pe TV, în intervalul orar 6:00 – 23:00, amendamentul a trecut de Senat, pe 1 martie, însă proiectul de act normativ va fi dezbătut de Camera Deputaților, for decizional în acest caz. Proiectul a fost depus, în noiembrie 2022, de Adrian Cozma și Robert Sighiartău, deputați PNL. Lor li s-au alăturat pe lista de semnatari deputați de la PNL, PSD, USR și AUR. 79 de parlamentari au semnat prima variantă, iar proiectul lor prevedea o interzicere totală a reclamelor la jocurile de noroc, atât în audiovizual, cât și în publicitatea stradală sau online. Principala motivare a parlamentarilor este faptul că dependența de pariuri și de jocuri de noroc a devenit îngrijorătoare, afectând atât adulții cât și tinerii.
În luna noiembrie 2022 a fost depus un proiect de lege, de către Adrian Cozma și Robert Sighiartău, care prevedea interzicerea totală a reclamelor la jocurile de noroc, atât în audiovizual, cât și în publicitatea stradală sau online. La câteva luni de la depunerea proiectului, pe masa Senatului amendamentul a ajuns puțin mai modificat, în sensul în care interzicerea difuzării de reclame la TV s-a transformat în micșorarea programului orar în care reclamele la casele de pariuri pot fi difuzate.
Cristina Rizea - Deputat REPER
Reporterii Replica de Constanța au contactat mai mulți oameni politici constănțeni, Cristina Rizea, deputat REPER, fiind de părere că românii pariază din cauza condițiilor de viața: „Eu sunt de acord în principiu cu eliminarea publicității, și o să votez, deși nu asta este cauza principală pentru care românii pariază, ci condițiile de viață. Oamenii pariază pentru că vor să își schimbe condițiile de viață. Pariurile merg în general în comunitățile sărace. Este bine că se elimină reclama. Eu mă gândesc prima dată la copii, foarte mulți văd acele reclame, pentru că ei sunt mari consumatori de reclame și ajung să intre în acest cerc vicios, din care, din păcate, în țara noastră nu prea există nici o modalitate de a ieși din această situație. Cred că este un prim pas eliminarea acelor reclame. Este pe circuit și acel proiect în care se prevede eliminare caselor de pariuri ce se află în proximitatea unităților de învățământ, dar a venit de la Senat ca „negativ”, PSD și PNL au votat împotriva celui proiect.”
Remus Negoi: „Am votat pentru lege, pentru că măcar parțial rezolvă reclamelor la jocurile de noroc”
Remus Negoi, senator din partea USR, și-ar fi dorit interzicerea totală a reclamelor la TV la jocurile de noroc, întrucât acestea sunt primordialul motiv pentru care copiii ajung să joace la pariuri, însă e mulțumit și cu reducerea programului de difuzare a reclamelor: „Inițial, așa cum și-au dorit inițiatorii, era interzicerea în totalitate a reclamelor la TV, numai că pe 28 februarie a venit un amendament, în comisiile reunite de Cultură și Juridică, amendament care a redus puțin mai mult timpul pe care îl acordam acestor reclame – interzicerea în totalitate și amendamentul spune că se interzic doar în intervalul 6:00 – 23:00. Amendamentul acesta schimbă practic la 180 de grade sensul legii pe care noi ne-am dorit-o și dă posibilitatea totuși rulării reclamelor în acel interval. Sunt două aspecte pe care noi le-am contestat din punct de vedere al oportunității introducerii amendamentelor. În primul rând erau vizați copiii, sunt totuși minori care stau și după ora 23 la televizor și ar putea fi impactați de reclamele care vor rula. În al doilea rând, sunt extrem de mulți adulți care devin dependenți de jocurile de noroc și în mod cert pot sta și după ora 23 și pot fi impactați de aceste reclame. Pe 1 martie, în plenul Senatului, am votat pentru lege, pentru că măcar parțial rezolvă reclamele la jocurile de noroc. Cei care au amendat, cei de la PNL, au spus că amendamentele sunt venite de la cei din domeniu, deținătorii caselor de pariuri sau cei care activează în jocurile de noroc și au dorit pe motivul că ar fi deosebit de impactați negativ din punct de vedere al obținerii veniturilor, atunci când li se anulează în totalitate dreptul de a avea publicitate la TV, dar nu e nici pe departe așa. Nu trebuie să plângem veniturile celor de aici, punând în balanță efectele negative pe care reclame la jocurile de noroc le au asupra oamenilor, asupra celor ce devin dependenți, iar vârsta celor care devin dependenți este din ce în ce mai mică. Noi, cei de la USR, avem încă o inițiativă legislativă de interzicere a reclamelor montate afară, care sunt și pe blocuri, care sunt mai mari chiar și decât blocurile și care fac reclamă la sălile de pariuri.”
Marian Crușoveanu - deputat PNL
Marian Crușoveanu: „Sunt zone, în municipiul Constanța, unde ești sufocat de case de pariuri”
Marian Crușoveanu, deputat PNL, este de părere că limitarea publicității la jocurile de noroc este un mod de a diminua efectele negative pe care le au reclamele, acesta declarând: „Proiectul de lege a fost deja adoptat de Senatul României. Urmează să intre în dezbatere și în Camera Deputaților, forul decizional în acest caz. Limitarea publicității audiovizuale pentru jocurile de noroc și pentru pariurile sportive este un mod de a diminua efectele negative pe care le pot avea reclamele agresive. Sunt zone, în municipiul Constanța, unde ești sufocat de case de pariuri care au expus reclame un impact vizual extrem de puternic. Aș adăuga că omul are „apetit de prădător” când vine vorba de vicii, vicii care creează dependență și pot duce la comportamente extreme, subiecte exploatate cu mare ingeniozitate de cei care creează reclame. De aceea, consider că orice formă de publicitate care încurajează „vicii” ar trebui limitată. În același timp, nu ar trebui excluse nici formele de bombardament emoțional prin suplimente alimentare, produse naturiste, vitamine sau orice fel de pastile. Cu toții putem constata adesea că unele reclame exagerează, cu bună știință, cu modul de prezentare prin intermediul canalelor audiovizuale, mod ce depășește orice limită de bun simț și respect față de „consumator”. Cu alte cuvinte, proiectul de lege ar trebui extins și în alte domenii.„
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.