Provocările vaccinului pentru COVID-19: disponibilitatea în condiții de siguranță și imunizarea prin vaccinare
Provocările vaccinului pentru COVID-19: disponibilitatea în condiții de siguranță și imunizarea prin vaccinare
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCursa pentru dezvoltarea unui vaccin anti COVID-19 este în plină desfășurare, dar chiar și atunci când unul dintre numeroșii candidați va deveni disponibil pe piață, rămân anumite obstacole de depășit, printre care și asigurarea vaccinării unui segment suficient de mare din populație.
În sezonul de gripă din intervalul de timp 2018-2019, Centrul pentru Prevenirea și Controlul Bolilor (CDC) din Statele Unite ale Americii a raportat faptul că 45.3% dintre adulți, alături de 62.6% dintre copiii din Statele Unite s-au vaccinat antigripal. În scopul de a crea o imunizare eficientă a populației, rata vaccinării anti COVID-19 trebuie să fie mult mai crescută, cel puțin pe teritoriul american. Deși datele de mai sus nu se aplică și pentru alte regiuni, un lucru este cert și anume că va fi nevoie de un segment amplu de populație care să dorească să se vaccineze pentru ca imunizarea în masă să se producă și, astfel, să putem încheia episodul pandemic, scrie doc.ro.
Potrivit lui Anupam Jena, profesor conferențiar în cadrul institutului Blavatnik de la Harvard Medical School, lipsa de informare și frica sunt două dintre cauzele principale pentru care numărul de vaccinări împotriva gripei este scăzut, pe plan global. Problematica reticenței față de vaccinare a fost descrisă în mod extins de către Chris Worsham, cercetător la Massachusetts General Hospital, într-un articol1 publicat în revista STAT.
Cu toate acestea, pe lângă reticență, există și alte motive pentru care oamenii nu se vaccinează, printre care se numără lipsa accesului la un serviciu de asigurare de sănătate, costurile sau chiar lipsa vaccinului antigripal pe piață, ceea ce trăim și noi, în momentul de față.
Într-un studiu publicat în New England Journal of Medicine, în luna iulie, Jena și Worsham au descoperit că persoanele, în speță copiii, născuți în luna noiembrie, sunt mai predispuși vaccinării împotriva gripei cu aproximativ 13% față de cei născuți în luna iulie. Asta deoarece copiii născuți în perioada toamnei sunt vaccinați în timpul controlului clinic anual, în timp ce copiii născuți în alte perioade ale anului trebuie să revină, ulterior, la medicul de familie, dacă părinții intenționează să îi vaccineze. Din acest motiv, mulți copii născuți în lunile de vară nu ajung să se vaccineze în sezonul de gripă.
În primul val al pandemiei coronavirus din primăvara trecută, rata vaccinării împotriva gripei a crescut semnificativ, în contextul în care aceasta, în mod normal, este relativ scăzută pe plan global, potrivit CDC. Numeroase state au emis alerte cu privire la respectarea măsurilor de distanțare socială, care cuprind și consultul fizic la medic doar dacă este absolut necesar, motiv pentru care rata vaccinării împotriva gripei a scăzut și mai mult. Chiar dacă medicii și reprezentanții medicali au făcut lobby, în continuare, pentru vaccinarea copiilor, mulți părinți, din teamă de infectare, au preferat să își izoleze copiii, fără a-i mai vaccina, chiar dacă în alți ani i-au dus pentru vaccinul antigripal la medicul de familie.
În momentul de față, se remarcă o creștere accelerate a vaccinării împotriva gripei, mai ales în rândul celor mici, dar și stocurile de vaccin se epuizează repede, ceea ce devine o problem pregnantă pentru multe state.
Lupta pe front comun împotriva COVID-19 și a gripei
Prevenirea răspândirii gripei este ea însăși un factor foarte important în lupta împotriva noului coronavirus, potrivit specialiștilor în sănătate publică. Experții în infecții respiratorii de la CDC au declarat recent că este foarte posibil ca virusul gripal să se răspândească în tandem cu cel responsabil pentru COVID-19. În acest context, vaccinarea împotriva gripei devine mai importantă ca niciodată.
Creșterea internărilor în spitale pentru gripă poate dezechilibra rapid randamentul instituțiilor sanitare, aflate deja aproape în prag de colaps din cauza numărului mare de pacienți diagnosticați cu COVID-19, dar pronosticurile nu sunt îmbucurătoare: se așteaptă la o creștere accelerată atât de cazuri COVID-19, cât și de gripă, în săptămânile ce urmează, situație în care nu se știe cum vor face spitalele față.
Din acest motiv, specialiștii subliniază importanța vaccinării împotriva gripei, în primă instanță, și, apoi, împotriva bolii COVID-19, odată ce un vaccin fiabil va fi pe piață. În acest fel, numărul de cazuri, precum și de internări, va fi putea fi ținut sub control.
Până în prezent, numărul de cazuri de COVID-19 combinat cu gripă sunt puține, dar sezonul de gripă abia începe, așadar posibilitatea ca aceste cazuri să se înmulțească este din ce în ce mai crescută, iar consecințele acestei încrucișări sunt puțin cunoscute. Persoanele cu risc crescut de expunere sunt cele care ar trebui să se vaccineze primele, în acest context.
În căutarea de soluții
În lumina tuturor acestor obstacole în calea vaccinării, se caută noi forme de soluționare a acestei probleme, prin găsirea unor mijloace de facilitare a vaccinării, precum și utilizarea de strategii de comunicare cu scopul de a convinge populația să își facă vaccinul antigripal. În momentul de față, se caută soluții noi pentru rezolvarea acestei probleme, atât pentru încurajarea populației de a merge să se vaccineze în mod voluntar, cât pentru a facilita accesul la vaccin, mai ales pentru segmentul de populație cu venituri scăzute, precum și pentru vârstnici și copii.
În ceea ce privește vaccinul împotrivra COVID-19, încă nu se știe cum va fi distribuit și care vor fi costurile necesare, dar majoritatea țărilor implicate în acest efort colectiv, printre care și România, au declarat că vor face tot posibilul ca vaccinul să fie cât mai accesibil pentru populație.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.