Rafila recunoaște că în 2021 oamenii au murit în case, fără acces la spital
Rafila recunoaște că în 2021 oamenii au murit în case, fără acces la spital
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMinistrul Sănătăţii, Alexandru Rafila, afirmă că mortalitatea înregistrată anul trecut în România „a atins nişte cote extrem de mari, fără precedent în istorie”, el opinând că numărul mare de decese înregistrat este cauzat, parţial şi de limitarea accesului la servicii medicale, în contextul, pandemiei cauzate de SARS-CoV-2.
Alexandru Rafila
„Important este ca spitalul, că până la urmă asta este situaţia, să poată să ofere întreaga categorie de servicii oamenilor care au nevoie de aceste servicii şi să nu venim cu acte administrative care să sperie şi sistemul sanitar ,şi pacienţii, să-i împiedice să se ducă la spital. Mortalitatea din anul 2021 a atins nişte cote extrem de mari, fără precedent în istoria României. Şi probabil că o bucată din această mortalitate se datorează - sigur, eu nu vreau să fac alt fel de comentarii, dar nu-mi explic, am avut peste 280.000 de decese într-un an, 100.000 mai multe decese decât naşteri într-un an în România - şi lucru ăsta s-a datorat probabil şi limitării accesului la servicii de sănătate”, a afirmat ministrul Sănătăţii, duminică, la Prima Tv, citează stiripesurse.ro.
Acesta subliniază nevoia luării unor decizii care să „ţină cont de nevoie oamenilor”.
„E bine ca atunci când luăm decizii de acest fel, în diverse comisii, comitete, să ţinem cont de nevoile oamenilor. Trebuie să evităm aceste decizii discreţionare care pun în pericol viaţa, viaţa altor concetăţeni ai noştri”, adaugă Alexandru Rafila.
Întrebat dacă este posibil ca, din cauza pandemiei să mai existe blocaje sau amânări ale unor intervenţii chirurgicale în spitalele din România, ministrul a răspuns că autorităţile „au grijă” ca pacienţii să aibă acces la serviciile medicale de rutină, asigurând totodată asistenţa medicală prespitalicască pentru pacienţii cu COVID.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.