Raportul prin care Toni Greblă și-a mărit salariul ilegal, validat de Curtea de Conturi
Raportul prin care Toni Greblă și-a mărit salariul ilegal, validat de Curtea de Conturi
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCurtea de Conturi a validat, joi, raportul final privind activitatea Autorității Electorale Permanente pentru 2023, iar documentul confirmă dezvăluirile Snoop privind salariile ilegale încasate de Toni Greblă, au declarat surse din instituție, scrie hotnews.ro. Liberalii susțin că „președintele AEP trebuie să răspundă pentru această greșeală, care reprezintă o problemă de integritate”. AEP are un rol direct în organizarea alegerilor din 2024, dar și în controlul finanțării partidelor.
Raportul de audit pentru AEP a fost validat joi de plenul Curții de Conturi și va fi făcut public în perioada următoare, au precizat sursele citate.
Toni Greblă a primit ilegal venituri de 24.000 de euro în 2023, potrivit raportului Curții de Conturi consultat de Snoop.ro. Președintele Autorității Electorale Permanente a recunoscut problema, dar a susținut că vina nu îi aparține și că nu va demisiona din funcție.
Într-o declarație de la sediul Guvernului, Toni Greblă a susținut, în 28 august, că el a solicitat controlul Curții de Conturi. Afirmația a fost contrazisă însă de conducerea Curții de Conturi, care a precizat, într-un răspuns pentru Snoop.ro, că auditul s-a desfășurat la termenul stabilit, nu la cererea președintelui AEP.
PNL: „Nimeni în țara asta nu poate să apere o persoană care greșește”
Ionuț Stroe, purtătorul de cuvânt al PNL, a declarat, joi, că este o problemă dacă Toni Greblă își continuă activitatea în fruntea Autorității Electorale Permanente, scrie hotnews.ro.
„Este o problemă de integritate”, a precizat liberalul, după ședința plenului Curții de Conturi. El a adăugat că angajamentul de plată semnat de Toni Greblă, prin care recunoaște că a încasat bani ilegal, demonstrează că fapta a existat.
„Situația trebuie lămurită, vorbim de garantul integrității alegerilor în România. Dacă a greșit, să răspundă. Nimeni în țara asta nu poate să apere o persoană care greșește. Nu văd nici PSD, care l-a propus, să adopte o asemenea atitudine… Dacă restituie banii, recunoaște greșelile, dar faptele rămân. Vorbim de niște chestiuni serioase, aduc prejudicii de imagine instituției pe care o conduce. E absolut nevoie să explice situația”, a spus Ionuț Stroe.
Purtătorul de cuvânt al PNL a susținut că situația ar trebui lămurită în Parlament „cu celeritate”.
„Există mari semne de întrebare și un istoric nefericit al președinților numiți de PSD în această funcție. Au existat probleme grave, așteptările tuturor erau să se îmbunătățească mult imaginea Autorității Electorale Permanente în acest mandat. Din păcate, lucrurile nu evoluează în sens pozitiv și acest lucru este evident”, a declarat deputatul Ionuț Stroe.
Primarul Sectorului 1, Clotilde Armand, a depus pe 26 august o plângere la Agenția Națională de Integritate pentru a verifica sumele încasate de președintele AEP. Demersul a venit după investigația Snoop.ro.
PSD, partidul care l-a propus și susținut pe Toni Greblă pentru șefia AEP, a reacționat prin vocea premierului Marcel Ciolacu. „Îi voi cere sa dea banii înapoi. E treaba Parlamentului, dar să dea banii înapoi dacă așa a zis Curtea de Conturi. Dar știți că și el are drepturile lui. Presupun că o să meargă în instanță împotriva Curții de Conturi”, a afirmat președintele PSD pe 27 august.
El a precizat că Parlamentul trebuie să ia o decizie în privința menținerii lui Toni Greblă în funcția de președinte al Autorității Electorale Permanente.
Toni Greblă a devenit președinte al AEP pe 28 martie 2023. În intervalul aprilie 2023 – februarie 2024, el a încasat un salariu net de 18.000 de lei. După controlul Curții de Conturi și semnarea angajamentului de plată privind veniturile încasate ilegal, salariul său a fost redus la 10.000 de lei lunar.
CITEȘTE ȘI:
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.