Răzvan Cherecheș identifică unul dintre vinovații eșecului campaniei de vaccinare
Răzvan Cherecheș identifică unul dintre vinovații eșecului campaniei de vaccinare
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMedicul Răzvan Cherecheș, șeful catedrei de sănătate publică de la Universitatea Babeș-Bolyai, a lansat un val de acuzații la adresa Secretariatului de Stat pentru Culte în cadrul unei dezbaterii online „Sănătatea în timp de pandemie: între Ecclesiast și Știință” organizată de Universitatea Babeș-Bolyai din Cluj Napoca, sâmbătă, 20 noiembrie 2021, în parteneriat cu TVR și Trinitas Tv. În opinia ilustrului om de știință, cel mai vechi secretar de stat din Guvern, Victor Opaschi, adus de Victor Ponta în executiv pe când era premier, este printre vinovații pentru eșecul campaniei de vaccinare. De altfel, Opaschi este cel mai vechi secretar de stat, el rezistând la toate schimbările de premier, scrie stiripesurse.ro
„Unul dintre lucrurile pe care trebuie să le facem în România este să începem să fim transparenți și să arătăm cu degetul inclusiv către instituțiile care au greșit la un moment dat. Din perspectiva mea, unde noi am ratat startul a fost că nu am comunicat, nu i-am adus la masă pe toți.
Secretariatul de Stat pentru Culte nu s-a implicat și nu și-a făcut treaba să țină Bisericile implicate și informate. Altfel ar fi stat lucrurile dacă din momentul zero s-ar fi zis „Oameni buni, trebuie să începem să luăm măsuri restrictive. Să vedem cum putem s-o facem fără să se simtă credincioșii atacați și fără să se simtă Biserica atacată pentru că nu astă e scopul”. Asta era treaba, asta era misiunea Secretariatului de Stat pentru Culte. Această instituție trebuie reformată!”, a spus Răzvan Cherecheș.
La dezbatere au participat și Vasile Bănescu, purtătorul de cuvânt al Patriarhiei Române, părintele Șerban Tarciziu, purtătorul de cuvânt al Bisericii Romano-Catolice, părintele Constantin Necula, cercetătorul epidemiolog Ștefan Dascălu de la Universitatea din Oxford și Ionuț Stanimir, expert în comunicare.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.