Reţea de traficanţi de migranţi, printre care români, destructurată în Franţa
Reţea de traficanţi de migranţi, printre care români, destructurată în Franţa
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPoliţia franceză a anunţat luni că au fost arestaţi 15 traficanţi proveniţi din mai multe ţări şi a căror reţea a transferat sute de migranţi din Franţa în Regatul Unit, informează AFP, citată de Agerpres.
Această filieră, compusă din kurzi irakieni, români, pakistanezi şi vietnamezi, căuta migranţi în taberele din Grande-Synthe, în nordul Franţei, şi îi transfera în Regatul Unit cu ambarcaţiuni.
Aceste ambarcaţiuni erau aduse pe litoralul francez din China, via Turcia şi Germania.
Potrivit anchetei începute în octombrie 2020, reţeaua trecea "cel puţin 250 de persoane pe lună", adică patru ambarcaţiuni de tip "Zodiac", care pot transporta circa 60 de persoane.
Toate aceste persoane au plătit un "pachet" de 6.000 de euro pentru a ajunge în Regatul Unit, iar traficanţii au acumulat beneficii în valoare de circa 3 milioane de euro, potrivit Oficiului Central pentru Reprimarea Imigraţiei Ilegale şi Angajării la Negru a Străinilor (OCRIEST), serviciu specializat în cadrul poliţiei franceze.
"Treptat, reţeaua s-a industrializat. Era o reţea de criminali căliţi şi organizaţi, datorită complicităţii unor şoferi, bancheri oculţi şi persoane ce detectau filtrele de poliţie", a explicat pentru AFP Xavier Delrieu, şeful OCRIEST însărcinat cu ancheta desfăşurată de Parchetul din Dunkerque, nordul Franţei.
Marţea trecută, în colaborare cu Raid (unitate de elită a poliţiei franceze) şi cu brigada anti-bande, au fost arestate cele 15 persoane şi au fost confiscate circa 40.000 de euro bani lichizi.
Potrivit autorităţilor franceze, de la începutul anului au fost înregistrate 31.500 de tentative de trecere în Regatul Unit şi 7.800 de persoane au fost salvate, cifre care s-au dublat din luna august.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.