Retrospectiva vieții politice din România în anul care tocmai s-a încheiat
Retrospectiva vieții politice din România în anul care tocmai s-a încheiat
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAnul 2016 a fost un an interesant din punct de vedere politic. După tragedia de la Colectiv de la finele lunii octombrie 2015, tehnocrații au ajuns la guvernare. Dacian Cioloș a ajuns prim-ministru, iar lumea a fost încântată după manifestațiile din stradă. A existat o perioadă de liniște pe De asemenea, a fost anul apariției noilor partide, dar și ascensiunea altora: Partidul România Unită, Uniunea Salvați România, de exemplu. USR a devenit, într-un timp foarte scurt, al treilea partid din Parlament, cu oameni care au stat departe de viața politică, oameni care au fost implicați strict în meseriile lor. Partidul a apărut în prima parte a anului 2016, când Nicușor Dan, activist cunoscut, fondator al Asociației Salvați Bucureștiul, a decis să ducă totul la un alt nivel, la cel politic. Alegerile parlamentare din decembrie au adus partidului 30 de mandate în Camera Deputaților și 13 în Senat. Nicușor Dan s-a făcut remarcat și la alegerile pentru Primăria Capitalei, unde a ieșit pe locul 2, după Gabriela Firea, activistul întrunind 30% din voturi, lucru care i-a dat speranță pentru alegerile parlamentare. USR a anunțat înainte de finalul campaniei electorale pentru parlamentare că îl va susține în continuare pe tehnocratul Dacian Cioloș pentru poziție de premier, însă șansele au scăzut din cauza scorului impresionant pe care l-a scos PSD la alegeri, formând majoritatea parlamentară alături de ALDE și UDMR.
Totodată, România ar putea avea primul prim-ministru femeie, de origine musulmană din istoria țării, lucru pe care îl laudă presa internațională. Sevil Shhaideh, propunerea PSD pentru această funcție, s-a remarcat ca ministru al Dezvoltării, în timpul Guvernului Ponta. A activat ca secretar de stat în Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice. Înainte, a fost timp de aproape 20 de ani director de servicii în Consiliul Judeţean Constanţa, iar din 2012, după numirea lui Liviu Dragnea, martorul ei de cununie, la conducerea MDRAP, a fost numită secretar de stat în acest minister.
Un scandal care a fost în centrul atenției în România anului 2016, a fost subiectul Hexi Pharma, inclusiv cu moartea directorului, Dan Condrea. Cătălin Tolontan a făcut dezvăluirea anului, demascând cea mai mincinoasă afacere autohtonă. El a descoperit că biocidele produse de Hexi Pharma ar fi diluate de până la două mii de ori. Dan Condrea a fost pusă sub urmărire penală de procurorii Parchetului General pentru „participație improprie la infracțiunea de zădărnicire a combaterii bolilor”. Procurorii au stabilit că Hexi Pharma a produs un prejudiciu de 51 de milioane de lei, prin vânzarea în 152 de spitale de produse biocide neconforme, începând din 2014. Drept răspuns, Hexi Pharma și-a cerut insolvența în instanță, invocând o datorie de 23,5 milioane lei, însă judecătorii au decis să nu i-o acorde, pentru ca firma să răspundă penal, dacă va fi găsită vinovată în anchetă, și să poată plăti despăgubiri celor afectați. Cursul scandalului a ajuns la moartea ciudată a lui Condrea, un milionar în euro de doar 41 de ani. Între timp, Ministerul Sănătății a făcut publice rezultatele ultimelor teste de concentrație efectuate în cazul produselor Hexi Pharma. Reieșea că substanţele active fuseseră diluate şi de 4.200 de ori faţă de valoarea declarată.
Liviu Dragnea a fost și el un personaj marcant al anului 2016. În aprilie, a fost condamnat la doi ani cu suspendare în dosarul Referendum. Decizia Înaltei Curți de Casație și Justiție a dat sentința definitvă pentru președintele PSD pe data de 22 aprilie. Anchetatorii susţin că Dragnea a fost susţinut în fraudarea referendumului de 74 de preşedinţi şi membri ai unor secţii de votare din localităţi din judeţele Teleorman, Vrancea, Gorj şi Olt. Totuși, în decembrie 2016, a condus PSD la un succes remarcabil, fiind fruntașii alegerilor parlamentare cu un scor de 46% la nivel național.
Un alt aspect remarcat pe scena politicii 2016 a fost revenirea în forță a lui Traian Băsescu, care a lucrat la o campanie intensă pentru imaginea partidului său, Partidul Mișcarea Populară. Mesaj primordial a fost reîntregirea valorilor naționale și unioniste, cu precădere reunificarea cu Republica Moldova. Traian Băsescu s-a declarat un militant înfocat al acestei idei, introducând pe lista promisiunilor la alegerile parlamentare. A propulsat oameni cu o imagine puternică, iar rezultatul alegerilor parlamentare i-au poziționat pe oamenii săi pe locul 4 național.
Un alt eveniment istoric în viața politică a țării a fost alegerea Gabrielei Firea în fruntea Primăriei Municipiului București, care devine primul primar general femeie din istoria Bucureștiului, pe 5 iunie 2016.
Liberalii nu au avut un an atât de bun, din punct de vedere politic. Încrederea cetățenilor în viziunea și ideile pomovate de către Partidul Național Liberal, care au anunțat că îl vor susține pe Dacian Cioloș, iar fostul premier a anunțat că va susține PNL și USR. Totuși, lumea nu s-a înghesuit să acorde voturi multe celor două partide. Astfel, liberalii au înregistrat cel mai slab rezultat , lăsându-se cu demisii la nivel înalt. Alina Gorgiu și-a dat demisia imediat după afișarea rezultatelor finale ale partidului la alegerile parlamentare, interimatul fiind ocupat de către Raluca Turcan.
Pe 12 mai, a fost inaugurat scutul antiracheta de la Deveselu. La inaugurare au participat premierul Dacian Cioloș, dar și a secretarului general NATO, Jens Stoltenberg. Alături de cei doi, au fost prezenți oficiali americani. Unitatea conține 24 de rachete interceptoare care pot ajunge la o distanță de 600 de kilometri. Scutul antirachetă se întinde pe 220 de hectare din 700 cât are întreaga bază militară din judeșul Olt. Este un sistem complex care cuprinde radare și trei baterii cu 24 de interceptoare de rachete balistice de tip sm-3.
Claudia CORBU
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.