Risc de demență: Alimentele ultraprocesate pot accelera declinul cognitiv
Risc de demență: Alimentele ultraprocesate pot accelera declinul cognitiv
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAlimentele ultraprocesate au fost asociate cu un risc enorm de a dezvolta boli cardiovasculare, sindrom metabolic și obezitate, printre diverse alte rezultate negative pentru sănătate.
Un studiu recent a estimat că peste 73% din oferta de alimente din Statele Unite este ultraprocesată. Concluziile acestui studiu nu au fost încă evaluate de experți prin intermediul unei evaluări inter pares, dar sunt în concordanță cu alte dovezi care arată că consumul de alimente ultraprocesate este foarte frecvent în Statele Unite.
Consumul de alimente integrale a scăzut
În plus, Centrele pentru Controlul și Prevenirea Bolilor (CDC) a constatat că, în perioada 2001-2018, caloriile obținute din alimente ultraprocesate au crescut de la 53,5% la 57%. Datele arată că și consumul de alimente integrale a scăzut în perioada studiată, potrivit medicalnewstoday.com.
Ca atare, un număr tot mai mare de cercetări arată că a consuma prea multe alimente ultraprocesate este periculos pentru sănătatea umană. Acum, un nou studiu arată mai multe dovezi că alimentele ultraprocesate au un efect negativ asupra sănătății cognitive.
Autorul principal al studiului, Natalia Gomes Gonçalves, Ph.D., de la Facultatea de Medicină a Universității din Sao Paulo din Sao Paulo, Brazilia, a declarat pentru Medical News Today:
„Rezultatele noastre, împreună cu aceste alte două studii, oferă dovezi că consumul de alimente ultraprocesate este legat de performanțe cognitive mai slabe, declin cognitiv și demență în diferite eșantioane”
Sunt toate alimentele procesate rele?
Nu toate alimentele procesate sunt create la fel, deoarece multe alimente sunt procesate pentru a-și păstra aroma, textura și prospețimea.
Dar alimentele ultraprocesate sunt, de obicei, gata de consum sau de băutură, dar conțin o valoare nutritivă mică sau deloc.
Clasificarea alimentelor se face în funcție de cantitatea de procesare folosită pentru a le conserva, extrage, modifica sau crea. Sistemul descrie patru grupe.
De la pâine la brânză și până la conserve
- Alimente minim procesate: Alimente neprocesate sau minim procesate, cum ar fi semințele, fructele, ouăle și laptele.
- Ingrediente culinare procesate: Acestea includ sarea, zahărul, mierea și uleiurile – alimentele din acest grup sunt prelucrate prin presare, măcinare sau măcinare.
- Alimente procesate: De la pâine la brânză și până la conserve, alimentele procesate sunt realizate prin simpla adăugare de zahăr, ulei sau sare la alimente. Procesele includ gătitul și fermentarea.
- Produse alimentare și băuturi ultraprocesate: Acestea sunt formulări industriale cu ingrediente precum stabilizatori și conservanți, inclusiv alimente precum ciocolata, bomboanele, înghețata, biscuiții, produsele de patiserie, prăjiturile, pizza și mâncarea de tip fast-food.
Efectele unei diete sănătoase asupra cogniției
Studiile de amploare bazate pe populație au arătat că o dietă sănătoasă și echilibrată este asociată cu un volum mai mare al creierului.
Cercetările au arătat, de asemenea, că dieta mediteraneană-DASH Intervention for Neurodegenerative Delay (MIND) – o combinație a dietelor mediteraneană și DASH – a avut succes în încetinirea declinului cognitiv.
Dr. Gonçalves a fost de acord că o dietă și o nutriție adecvată pot ajuta la protejarea sănătății cognitive.
„Dieta MIND a fost legată de o performanță cognitivă mai bună și de scăderea riscului de declin cognitiv […] alimentele sănătoase incluse în dieta MIND sunt cerealele integrale, legumele cu frunze verzi și alte legume, nucile, fasolea, fructele de pădure, carnea de pasăre, peștele și uleiul de măsline.”
Demența și dieta: Există o legătură?
Demența este una dintre principalele cauze de invaliditate și deces la nivel mondial. Nu există un tratament. Cercetările recente s-au concentrat asupra posibilității ca dieta să influențeze riscul și evoluția demenței, scrie doctorulzilei.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.