Riscul de a dezvolta demență, crescut prin consumul de mezeluri
Riscul de a dezvolta demență, crescut prin consumul de mezeluri
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestOamenii de știință din cadrul grupului de epidemiologie nutrițională de la Universitatea din Leeds au descoperit că o porție de 25 g de mezeluri pe zi este asociată cu un risc crescut cu 44% de a dezvolta demență.
Sursă foto: Shutterstock
Cercetătorii explorează o potențială legătură între consumul de carne procesată și dezvoltarea demenței, care afectează milioane de oameni de peste 60 de ani din întreaga lume. Mai mult decât atât, la nivel mondial, prevalența demenței este în creștere. În acest context, alimentația, care este un factor de risc modificabil pentru multe boli netransmisibile, ar putea juca un rol și în dezvoltarea demenței, scrie doc.ro.
O echipă de cercetare britanică a studiat date furnizate de UK Biobank, o bază de date care conține informații genetice și de sănătate. Cercetătorii au analizat jumătate de milion de participanți din Marea Britanie cu vârste cuprinse între 40 și 69 de ani, în încercarea de a investiga asocierile dintre consumul diferitelor tipuri de carne și riscul de a dezvolta demență.
Datele colectate între anii 2006-2010 au inclus frecvența cu care participanții au consumat aceste tipuri de carne, aceștia având șase opțiuni, de la consumul o dată pe zi până la cel de mai multe ori pe zi. Analiza¹ nu a evaluat în mod specific impactul unei diete vegetariene sau vegane asupra riscului de demență, dar a inclus date de la persoane care au spus că nu mănâncă deloc carne roșie.
Cărnurile procesate sporesc riscul de a dezvolta demență
Dintre participanți, 2.896 de cazuri de demență au apărut pe o perioadă medie de opt ani de urmărire. Aceste persoane erau, în general, mai în vârstă, mai defavorizate din punct de vedere economic, mai puțin educate, mai susceptibile de a fuma, mai puțin active din punct de vedere fizic, mai susceptibile de a avea antecedente de accident vascular cerebral și antecedente de demență familială și mai probabil să fie purtători ai unei gene care este extrem de asociată cu demența. Mai mulți bărbați decât femei au fost diagnosticați cu demență la populația studiată.
Unii oameni au fost de trei până la șase ori mai predispuși să dezvolte demență din cauza factorilor genetici bine stabiliți, dar concluziile sugerează că riscurile legate de consumul de carne ultraprocesată au fost aceleași indiferent dacă o persoană a fost sau nu predispusă genetic la dezvoltarea bolii.
Cei care au consumat cantități mai mari de mezeluri au fost mai predispuși să fie bărbați, mai puțin educați, fumători, supraponderali sau obezi, cu aporturi mai mici de legume și fructe și cu aporturi mai mari de calorii provenite din proteine și grăsimi (inclusiv grăsimi saturate).
Descoperirile arată, de asemenea, că aportul de carne roșie neprelucrată, cum ar fi carnea de vită, porc sau vițel, preparată simplu, ar putea avea rol protector, deoarece persoanele care au consumat 50 g pe zi au avut un risc cu 19% mai mic de a dezvolta demență.
Consumul de mezeluri a fost asociat și în alte studii cu riscul de demență, dar se crede că acesta este primul studiu pe scară largă ca număr de participanți și ca durată, adecvat pentru a examina o legătură între tipurile și cantitățile specifice de carne și riscul de a dezvolta boala.
La nivel global există milioane de cazuri de demență, cu aproximativ 10 milioane de cazuri noi diagnosticate în fiecare an. Boala Alzheimer reprezintă 50% până la 70% dintre aceste cazuri, iar demența vasculară în jur de 25%. Dezvoltarea și progresia acesteia sunt asociate atât cu factori genetici, cât și de mediu, inclusiv dieta și stilul de viață.
Deși este necesară o confirmare suplimentară, spun oamenii de știință, rezultatele merg în direcția care sugerează că aportul de cărnuri procesate contribuie la riscul de demență.
Autorii studiului concluzionează că factorii potențiali de risc pentru demență trebuie cercetați, deoarece înțelegerea lor poate fi de ajutor în reducerea ratelor acestei afecțiuni debilitante. Această analiză este un pas către înțelegerea dacă ceea ce mâncăm ar putea influența acest risc.
Dovezile actuale sugerează că, cu cât este mai mare aportul de carne procesată, cu atât este mai mare riscul de boli cronice, spun și cercetătorii de la Harvard. Dacă se consumă o cantitate mică de carne ultraprocesată ocazional, cum ar fi o dată sau de două ori pe lună, este puțin probabil ca acest lucru să dăuneze semnificativ sănătății. Însă, dacă o persoană mănâncă zilnic mezeluri, își crește riscul de boală.
Cum alegi carnea ca să fie mai sănătoasă?
Dacă obișnuiești să consumi carne, când o cumperi e bine să ai în vedere cele mai slabe opțiuni. De regulă, cu cât o bucată de carne are mai multe părți albe, cu atât conține mai multe grăsimi. Așadar, alege o bucată de carne cât mai slabă, cum ar fi curcanul și puiul fără piele, deoarece acestea au un conținut mai scăzut de grăsimi (sau, dacă are piele, aceasta poate fi îndepărtată înainte de a găti carnea).
Pentru o stare mai bună de sănătate, e bine ca produsele din carne ultraprocesată, cum ar fi cârnații, salamurile, pateurile etc. să fie evitate sau consumate cât mai rar (o dată - de două ori pe lună) deoarece acestea sunt în general bogate în grăsimi și în sare, care cresc riscul de hipertensiune arterială, colesterol mărit, cancer, supragreutate și obezitate, iar multe sortimente conțin aditivi nocivi.
La fel, e bine să fie limitat consumul de produse din carne incluse în produse de patiserie, cum ar fi plăcintele cu carne și rulourile de cârnați, deoarece și acestea sunt deseori bogate în grăsimi, sare și aditivi.
O modalitate mai sănătoasă de a consuma carnea este să cumperi bucăți slabe, pe care să le asezonezi cu diverse ierburi și condimente și să le prepari prin fierbere, la abur sau la cuptor. O supă de carne și legume preparată în casă sau o friptură la tavă cu legume sunt opțiuni mai sănătoase decât crenvurștii, salamurile sau pateurile.
Dacă vrei să slăbești sau să te menții la o greutate normală, e bine să te rezumi la cel mult 100 g de carne zilnic și să alegi variantele slabe: curcan, pasăre de curte, pește.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.