România a atras 3 miliarde euro de pe pieţele externe; sumele au fost încasate de Ministerul Finanţelor
România a atras 3 miliarde euro de pe pieţele externe; sumele au fost încasate de Ministerul Finanţelor
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMinisterul Finanţelor a încasat joi fonduri în valoare de 3 miliarde de euro aferente emisiunii de euroobligaţiuni lansate în 27 martie pe pieţele internaţionale iar suma va consolida rezerva existentă în Trezoreria Statului la un nivel care acoperă peste 7 luni din necesarul de finanţare al anului 2019, informează instituţia.
"Fondurile aferente emisiunii de euroobligaţiuni în valoare de 3 miliarde euro, lansată în data de 27 martie 2019 pe pieţele financiare internaţionale, au fost încasate cu succes, astăzi, de către Ministerul Finanţelor Publice. Suma atrasă prin această emisiune va consolida rezerva în lei şi în valută existentă în prezent în Trezoreria Statului, la un nivel care acoperă peste 7 luni din necesarul de finanţare al anului 2019", precizează sursa citată.
Potrivit ministrului Finanţelor, Eugen Teodorovici, emisiunea evidenţiază interesul sporit al investitorilor în euroobligaţiunile româneşti iar volumul atras şi tranşa de 30 de ani demonstrează că România se bucură de încredere pe termen lung.
"Emisiunea evidenţiază interesul sporit al investitorilor în euroobligaţiunile româneşti. Atât volumul atras de pe pieţele externe de capital, cât şi tranşa de 30 de ani, constituie performanţe deosebite şi demonstrează că România se bucură de încredere pe termen lung. Avem în vedere menţinerea în continuare a prezenţei României pe pieţele externe în vederea completării planului de finanţare previzionat pentru anul în curs şi în situaţia unor condiţii de piaţă favorabile chiar prefinanţarea nevoilor planificate pentru anul următor", a declarat Eugen Teodorovici.
Emisiunea a fost realizată în trei tranşe, din care 1,15 miliarde euro cu maturitatea de 7 ani, cu o dobândă de 2%, 500 milioane euro cu maturitatea de 15 ani, cu dobânda de 3,5% şi 1,35 miliarde euro cu maturitatea de 30 ani şi dobânda de 4,625%.
Emisiunea a fost suprasubscrisă de peste 2,5 ori. Un număr de 450 investitori au participat în tranzacţie, remarcându-se prezenţa substanţială a investitorilor din SUA, mare parte investitori instituţionali.
"Tranzacţia a reprezentat o premieră şi, în acelaşi timp, o performanţă a Ministerului Finanţelor Publice, în primul rând, prin lansarea celei mai lungi maturităţi pentru o emisiune de euroobligaţiuni pe piaţa euro, respectiv tranşa de 30 ani, dar şi în ceea ce priveşte obţinerea celor mai reduse prime de emisiune raportat la nivelul cotaţiilor din piaţa secundară", se mai arată în comunicatul citat.
Potrivit Finanţelor, strategia de execuţie a emisiunii a permis reducerea graduală a costurilor, pe fondul unei suprasubscrieri pentru toate cele trei tranşe şi al calităţii investitorilor care au plasat ordinele, care a atins un nivel maxim de aproximativ 9 miliarde euro. Faţă de valorile cu care au fost lansate iniţial în piaţă cele trei tranşe, costurile au fost reduse gradual cu 20-25 puncte de bază, obţinându-se în final niveluri foarte reduse ale primelor de emisiune raportat la nivelul cotaţiilor din piaţa secundară, şi anume 7 ani - prima de emisiune 5 puncte de bază, 15 ani - prima de emisiune 10 puncte de bază şi 30 ani - prima de emisiune 10 puncte de bază. Emisiunea a fost intermediată de către JP Morgan Securities plc, Citigroup Global Markets Limited, Erste Group Bank AG, ING Bank NV şi Societe Generale.
Potrivit Programului indicativ de emisiuni de titluri de stat aferent anului 2019, publicat pe site-ul Ministerului Finanţelor Publice, valoarea sumelor planificate a fi atrase în anul 2019 de pe pieţele externe este estimată la un nivel de circa 4,25 miliarde de euro.
Anul trecut, România a "ieşit" pe piaţa internaţională de capital de trei ori, reuşind să atragă împrumuturi de 3,75 miliarde de euro şi 1,2 miliarde de dolari.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.