România, reclamată la Comisia Europeană pentru amenzile mici aplicate operatorilor de centrale termice pe cărbune ce funcţionează ilegal
România, reclamată la Comisia Europeană pentru amenzile mici aplicate operatorilor de centrale termice pe cărbune ce funcţionează ilegal
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestClientEarth şi Greenpeace România s-au adresat Comisiei Europene în legătură cu nivelul foarte scăzut al sancţiunilor aplicate de către autorităţi operatorilor centralelor termice pe cărbune care încalcă legislaţia europeană, cerând Comisiei să acţioneze, se arată într-un comunicat comun al celor două organizaţii.
"Amenzile, care în unele cazuri sunt la acelaşi nivel cu cel aplicat restaurantelor care permit clienţilor să fumeze în interior, sunt parte a eşecului sistematic al României de a stabili şi aplica sancţiuni corespunzătoare. Industriile care încalcă legislaţia europeană în domeniul poluării trebuie să fie sancţionate financiar sau prin alte metode în cazul în care funcţionează ilegal. Conform Directivei privind emisiile industriale (IED), statele membre sunt obligate să adopte sancţiuni 'eficiente', 'proporţionale' şi 'disuasive' pentru a pedepsi acei operatori care nu se conformează legislaţiei", se precizează în documentul citat.
În România, sancţiunile impuse operatorilor termocentralelor pe cărbune sunt mult prea mici pentru a împiedica funcţionarea ilegală a acestora, subliniază comunicatul. Spre exemplu, pentru operatorii termocentralelor pe cărbune, ale căror venituri anuale sunt, de regulă, între 86 şi 400 milioane euro, sancţiunea pentru funcţionarea fără autorizaţie este o amendă singulară de la 30.000 la 60.000 lei. Mai mult, dacă operatorul achită amenda în 15 zile, nivelul scade la jumătate din minim, adică 15.000 lei.
Prin comparaţie, în Spania şi Grecia, operatorii termocentralelor se expun amenzilor de până la 2 milioane de euro pentru funcţionarea fără autorizaţie.
În context, organizaţiile amintesc faptul că autorizaţiile de mediu reglementează toate condiţiile de funcţionare a unei termocentrale, iar în lipsa autorizaţiei, termocentrala nu trebuie să funcţioneze. Autorizaţiile de mediu stabilesc nivelul maxim de poluare acceptabil a fi generat de o termocentrală, aspect esenţial pentru protejarea sănătăţii oamenilor şi pentru protecţia mediului înconjurător. Poluarea aerului poate cauza afecţiuni respiratorii cronice şi acute, şi sporeşte riscul deceselor premature.
"Amenzile impuse termocentralelor pe cărbune care funcţionează fără autorizaţie integrată de mediu, precum şi celor ce nu se conformează limitelor de emisii industriale, fac parte dintr-un sistem sancţionatoriu complet ineficient şi lipsit de sens prin care, practic, operatorii sunt încurajaţi să continue să încalce legea. România este printre cei mai mari poluatori din UE şi, deşi în prezent deţine preşedinţia Consiliului UE, aproape jumătate din termocentralele pe cărbune - deţinute de companii de stat - au funcţionat ani la rând şi încă funcţionează fără a deţine o autorizaţie integrată de mediu. România are un potenţial enorm de a construi un sistem energetic sustenabil, dar, în loc să sprijine prin investiţii producţia de energie regenerabilă, continuă să permită încălcarea legislaţiei împotriva poluării fără sancţiuni efective", a declarat avocata ClientEarth, Dominique Doyle.
Potrivit comunicatului citat, în prezent, trei din opt termocentrale pe cărbune funcţionează din 2013 fără autorizaţie integrată de mediu, însă au fost amendate doar o dată.
"Sancţiunile ar putea fi mai eficiente şi ar putea descuraja funcţionarea ilegală dacă autorităţile le-ar aplica în mod repetat.
Instanţele din România au fost, de asemenea, ezitante în a menţine sancţiunile aplicate operatorilor aflaţi în ilegalitate, contribuind la această problemă sistemică", subliniază comunicatul.
Conform legislaţiei naţionale, termocentralelor care funcţionează fără a deţine autorizaţie integrată de mediu li se aplică şi sancţiunea suspendării imediate a activităţii. Cu toate acestea, suspendarea activităţii este întârziată dacă operatorii contestă sancţiunile în justiţie.
"Aceasta este o problemă sistemică - legislativul nu asigură sancţiuni adecvate, executivul nu le aplică corespunzător şi sistemul judiciar nu-şi dovedeşte eficienţa în a soluţiona cauzele ce vizează aceste sancţiuni. Legislaţia europeană nu poate fi aplicată într-un astfel de sistem, acesta fiind şi motivul pentru care am adus această problemă în atenţia Comisiei", a declarat campaignerul Greenpeace România, Cosmin Pleşcan.
Comunicatul aminteşte, totodată, că România se confruntă deja cu o procedură de infringement din partea Comisiei pentru lipsa autorizaţiilor integrate de mediu.
Comisia va examina plângerea formulată de ClientEarth şi Greenpeace şi urmează să decidă dacă va lua măsuri legale împotriva României.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.