România stă bine la datorie publică și deficit, dar la nivelul de trai este penultima din UE
România stă bine la datorie publică și deficit, dar la nivelul de trai este penultima din UE
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestRomânia se situează sub limitele prevăzute prin Tratatul de la Maastricht și printre primele țări din Uniunea Europeană din punct de vedere al ponderii datoriei publice și a deficitului în PIB, însă în ceea ce privește nivelul de trai, țara se află pe penultimul loc, reiese din Raportul de audit financiar al contului general anual al datoriei publice pe anul 2015 la Ministerul Finanțelor Publice (MFP), realizat de Curtea de Conturi.
În perioada analizată, ca și în anii precedenți, datoria publică a României a crescut într-un ritm superior celui de creștere economică, în timp ce populația țării a fost în scădere permanentă.
"Se constată că, în anul 2015, ritmul de creștere a PIB-ului României l-a devansat pe cel al datoriei publice, însă, pe ansamblul perioadei 2013-2015, datoria publică a avut un ritm de creștere mai accelerat decât cel al PIB-ului României", se arată în raportul citat.
Însă, cu toate că, din punct de vedere al ponderii datoriei publice și a deficitului în PIB România se situează sub limitele prevăzute prin Tratatul de la Maastricht și printre primele țări din Uniunea Europeană, în ceea ce privește nivelul de trai se constată un decalaj important față de statele membre ale UE, țara poziționându-se pe penultimul loc.
"În anul 2015, din punct de vedere al PIB-ului/locuitor, 11 state membre s-au situat peste media UE28, Luxemburg înregistrând nivelul cel mai ridicat al acestui indicator, cu 271% din medie, urmat de Irlanda cu un nivel de 145%. Bulgaria a fost statul membru cu cel mai scăzut PIB pe cap de locuitor, cu un procent de 46% din media UE28, România situându-se pe penultimul loc, cu un procent de 57% din media UE28", se arată în raportul menționat.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.