România va aborda tema biosecurităţii într-un sistem integrat şi pe specificul ţării; pesta porcină africană a fost, este şi va fi de actualitate în UE
România va aborda tema biosecurităţii într-un sistem integrat şi pe specificul ţării; pesta porcină africană a fost, este şi va fi de actualitate în UE
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestBrănescu (ANSVSA):
Brănescu (ANSVSA):
România a preluat de la Austria preşedinţia Consiliului Uniunii Europene în domeniul veterinar cu toate temele, inclusiv cele sensibile, cum ar fi reorganizarea Legii alimentului, presiunea generată de Brexit sau problema pestei porcine africane, a declarat, conform AGERPRES, preşedintele Autorităţii Naţionale Sanitară Veterinară şi pentru Siguranţa Alimentelor (ANSVSA), Geronimo Brănescu.
"Una dintre direcţii pe perioada preşedinţiei de şase luni vizează analiza posibilităţii extinderii mandatului Chief Veterinary Officers (CVO) şi responsabilizarea inclusiv în direcţia siguranţei alimentare la nivelul Uniunii Europene. La încheierea preşedinţiei austriece a fost discutată posibilitatea stabilirii unui Food Safety Officer (FSO), adică un echivalent al şefului serviciilor veterinare, pentru că noi ne întâlnim în marja CVO, unde sunt cei 28 de conducători ai serviciilor veterinare din cadrul UE. În multe state europene serviciile veterinare nu se ocupă şi de siguranţa alimentelor, aceasta intrând în apanajul altor entităţi. În România, ANSVSA se ocupă şi de sănătate animală şi de siguranţa alimentelor şi mai sunt doar 6-7 state din UE organizate în acest fel", a spus Brănescu.
El a explicat că odată cu apariţia unor crize alimentare care s-au derulat în ţări din Uniunea Europeană (criza produselor congelate din Ungaria contaminate cu Listeria sau cea a ouălor contaminate cu fipronil) s-a pus serios problema definirii statutului unui Food Safety Officer sau a extinderii prerogativelor către actualul Chief Veterinary Officers.
"Preşedinţia austriacă nu a reuşit să definitiveze acest lucru şi astfel rămâne în sarcina României. Vom analiza împreună cu statele membre pentru a lua decizia corectă, dacă extindem prerogativele actualului CVO sau se creează un grup nou", a adăugat şeful ANSVSA.
În opinia sa, cel mai important dosar legislativ care va fi analizat şi va trebui finalizat în perioada preşedinţiei României la Consiliul UE este propunerea de regulament privind stabilirea programului pentru piaţa unică.
"Acest dosar va îngloba practic prevederile pentru gestionarea cheltuielilor privind lanţul alimentar, sănătatea şi bunăstarea animalelor şi cea a plantelor, precum şi materialul de reproducere. Este foarte important acest dosar pentru că va produce modificări inclusiv la nivelul EFSA (Autoritatea Europeană pentru Siguranţa Alimentară n.r.) în momentul în care va fi aprobat. Este un dosar care a generat multe patimi, ca să zic aşa, este de câţiva ani în lucru şi se încearcă finalizarea lui în actualul mandat al europarlamentarilor. Noi vom depune toate eforturile, pentru că dacă nu va intra pe actuala agendă de lucru până în aprilie, în mai vor fi alegeri şi se va duce în preşedinţia următoare. Este o sarcină destul de grea pentru preşedinţia română pentru că vorbim, practic, aici de o reorganizare a Legii Alimentului. Este principalul dosar legislativ pe care noi l-am preluat şi ne-am implicat în el încă din prima zi", a explicat Brănescu.
De asemenea, România va trebui să gestioneze presiunea generată de Brexit, care va intra în vigoare pe 30 martie, dar şi reorganizarea activităţilor privind bunăstarea animală în timpul transportului pe mare.
"Brexitul va produce efecte la jumătatea mandatului nostru, astfel încât certificarea veterinară se va direcţiona şi pe relaţia cu Marea Britanie, în sensul că ea va fi tratată exact ca o ţară terţă şi va genera un val întreg de bilaterale. România va gestiona în calitate de preşedinte Adunarea Generală a Organizaţiei Mondiale pentru Sănătate Animală (OIE), toate interesele grupului comunitar pe zona aceasta. La sfârşitul lunii mai, la Paris, la Adunarea Generală a Organizaţiei Mondiale pentru Sănătate Animală vom încerca să uniformizăm toate opiniile europene în raport cu celelalte state ale lumii pe domeniul sănătăţii animale. De asemenea, preşedinţia austriacă a preluat de la preşedinţia bulgară analiza şi reorganizarea activităţilor privind bunăstarea animală pe timpul transportului şi s-au axat pe cel rutier, iar România preia această temă şi o extinde organizând înaintea informalei de la Bucureşti (în 12 iunie 2019 n.r.) şi de la Constanţa (13 -14 iunie 2019 n.r.) un seminar privind condiţiile de bunăstare a animalelor transportate pe mare. Extindem această temă şi venim noi cu pionierat aici. Există o temă în discuţie, sunt ONG-uri care încearcă să responsabilizeze statul exportator, pentru că nu pot crea presiune pe statul importator cu privire la diferite metode de transport. Încercăm să găsim soluţii pentru îmbunătăţirea condiţiilor de bunăstare şi responsabilizarea transportului pe mare", a subliniat preşedintele ANSVSA.
Nu în ultimul rând, România va gestiona pe durata mandatului Preşedinţiei Consiliului UE şi problema Pestei Porcine Africane, care "a fost, este şi va fi de actualitate la nivelul Uniunii Europene".
"România va veni şi aici cu o tematică punctuală privind integrarea soluţiilor de biosecuritate în contextul pestei porcine africane. Vom aborda tema biosecurităţii într-un sistem integrat, dar şi pe specificul nostru, pentru că adăpostim peste 75% din porcii crescuţi în gospodăriile populaţiei din UE. E o temă care priveşte mai puţin celelalte state, dar pe noi ne ustură tare, dar o integrăm, de asemenea, în relaţia cu porcul mistreţ şi în relaţia cu exploataţiile profesionale de creşterea porcului", a mai spus Geronimo Brănescu.
Şeful ANSVSA a propus Consiliului UE programul reuniunilor pe perioada mandatului de şase luni în acest domeniu, care conţine meetinguri formale şi informale pe care şefii serviciilor veterinare şi grupurile de experţi le vor organiza în prima jumătate a anului 2019.
AGERPRES
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.