Rusia neagă ideea că s-ar pregăti de un război direct cu NATO
Rusia neagă ideea că s-ar pregăti de un război direct cu NATO
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPreședintele rus Vladimir Putin a respins ideea că Rusia ar putea ataca NATO, dar a avertizat că orice avioane de luptă F-16 oferite Ucrainei de către aliații săi occidentali ar fi ținte legitime pentru forțele rusești, transmite CNBC.
Vorbind miercuri în fața piloților forțelor aeriene, Putin a declarat că cheltuielile SUA pentru apărare le depășesc pe cele ale Rusiei și a afirmat că ideea unei confruntări directe cu NATO “este un nonsens”, a relatat agenția de știri Tass. Întrebat despre livrarea de avioane de luptă F-16, pe care mai multe țări europene s-au angajat să le livreze Ucrainei, Putin a spus că acestea nu vor schimba războiul. În acest context, Ucraina a cerut aliaților occidentali provizii de apărare antiaeriană în cadrul unei reuniuni extraordinare a Consiliului NATO-Ucraina de joi, după o serie de atacuri cu rachete rusești asupra infrastructurii critice și energetice, a declarat misiunea Ucrainei la NATO. Vinerea trecută, Rusia a efectuat cel mai mare atac aerian asupra sistemului energetic ucrainean de la începerea invaziei în februarie 2022, avariind unitățile energetice de la un baraj important și provocând pene de curent pentru mai mult de un milion de persoane într-o serie de regiuni.
Aceste declarații vin la o săptămână după ce Institutul pentru Studiul Războiului (ISW) din Statele Unite a publicat un raport conform căruia Rusia s-ar putea pregăti pentru un război cu NATO “probabil într-un termen mai scurt decât ceea ce au presupus inițial unii analiști occidentali”. Raportul ISW a concluzionat că armata rusă continuă să întreprindă reforme structurale nu numai pentru a sprijini eforturile din Ucraina, ci și pentru a extinde capacitățile militare ale Rusiei pe termen lung – fapt căruia se adaugă și declarații îngrijorătoare ale lui Vladimir Putin și ale aliaților săi.
Amintim că, după atacul terorist de vineri din Moscova, care a ucis peste 140 de oameni, oficiali ruși au afirmat în repetate rânduri că Ucraina a fost direct implicată în realizarea atacului, care ar fi fost “facilitat de serviciile speciale occidentale”, potrivit lui Alexander Bortnikov, liderul serviciilor secrete rusești. Kievul neagă vehement acuzațiile din partea Rusiei, iar autoritățile de la Washington și Paris au afirmat că dovezile descoperite indică vinovăția Grupării Stat Islamic – gruparea teroristă care, de alftfel, a și revendicat atentatul. În altă ordine de idei, șeful serviciilor de informații ucrainene a afirmat miercuri că Rusia știa că se pregătea un atac terorist cel puțin din 15 februarie.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.