Salariul de bază minim brut pe țară ar putea crește la 975 lei, de la 1 ianuarie 2015
Salariul de bază minim brut pe țară ar putea crește la 975 lei, de la 1 ianuarie 2015
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestSalariul de bază minim brut pe țară ar putea fi majorat la 975 de lei, de la 1 ianuarie 2015, urmând ca de la data de 1 iulie 2015 să crească la 1.050 lei, pentru un program complet de lucru de 168,667 ore în medie pe lună, potrivit unui proiect de hotărâre publicat miercuri pe site-ul Ministerului Familiei, Protecției Sociale și Persoanelor Vârstnice (MMFPSPV).
'Începând cu data de 1 ianuarie 2015, salariul de bază minim brut pe țară garantat în plată se stabilește la 975 lei lunar, pentru un program complet de lucru de 168,667 ore în medie pe lună în anul 2015, reprezentând 5,781 lei/oră. Începând cu data de 1 iulie 2015, salariul de bază minim brut pe țară garantat în plată se stabilește la 1.050 lei lunar, pentru un program complet de lucru de 168,667 ore în medie pe lună în anul 2015, reprezentând 6,225 lei/oră', se arată în proiectul de hotărâre.
În prezent, salariul minim este de 900 de lei.
Conform documentului citat, pentru personalul din sectorul bugetar, nivelul salariului de bază, potrivit încadrării, nu poate fi inferior nivelului salariului de bază minim brut pe țară garantat în plată.
'Stabilirea, pentru personalul încadrat prin încheierea unui contract individual de muncă, de salarii de bază sub nivelul celor prevăzute constituie contravenție și se sancționează cu amendă de la 1.000 lei la 2.000 lei. Constatarea contravenției și aplicarea sancțiunii prevăzute se fac de către personalul Ministerului Muncii, Familiei, Protecției Sociale și Persoanelor Vârstnice, prin inspectoratele teritoriale de muncă județene și al municipiului București, împuternicit, după caz, prin ordin al ministrului Muncii, Familiei, Protecției Sociale și Persoanelor Vârstnice', se mai spune în comunicat.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.