Scăderea prețurilor la alimente a dus la o cerere mai mare pentru produsele scumpe
Scăderea prețurilor la alimente a dus la o cerere mai mare pentru produsele scumpe
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin Pinterestsursa foto capital.ro
Consumul casnic a crescut cu 1,5%, ca valoare, pentru produsele FMCG în 2015 față de anul anterior. Iar creșterea are în spate un întreg context. În primul rând, 2015 a fost marcat de schimbări la nivel macroeconomic, care au modificat starea de spirit a consumatorilor și care le-au influențat comportamentul de cumpărare. De asemenea, creșterea pensiilor, a salariilor bugetarilor din educație și sănătate, precum și a venitului mediu pe economie, dar și reducerea TVA la alimente au dus la o creștere a puterii de cumpărare și a încrederii populației.
Dinamica pieței a fost dată de creșterea volumelor cumpărate. Acestea au crescut cu 4% anul trecut. Odată cu reducerea TVA la alimente, apare pentru prima dată în ultimii 3 ani fenomenul de uptrading, de trecere la un produs superior din aceeași categorie. Uptrading-ul a fost susținut și de creșterea unor categorii de produse mai scumpe. De exemplu, putem vorbi despre categorii precum: pește și fructe de mare, fructe uscate, miere, cereale pentru mic dejun, cidru, produse speciale de îngrijire a dinților, a pielii și a picioarelor.
Creșterea pieței datorată uptradingului vine doar prin comerțul modern, unde cifrele arată o tendință diferită față de comerțul tradițional, mai arată același studiu. Comportamentul de cumpărare a suferit ușoare modificări față de anii anteriori: consumatorii merg mai rar la cumpărături, dar cheltuie ceva mai mult la fiecare act de cumpărare.
”Scăderea frecvenței de cumpărare și faptul că românii și-au permis să pună în coș și produse mai scumpe ne arată o oarecare relaxare a acestora la cumpărături. Ei nu se mai țin așa de strict de lista de cumpărături cum o făceau înainte și, chiar dacă sunt în continuare în căutarea unor oferte bune de preț, tendința de a cumpăra cât mai ieftin pare să se mai fi diminuat”, spune Raluca Răschip, Consumer Goods and Retail Director GfK România, conform capital.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.