Scandal pe lucrările de modernizare a infrastructurii Aeroportului Mihail Kogălniceanu
Scandal pe lucrările de modernizare a infrastructurii Aeroportului Mihail Kogălniceanu
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestFirma afaceristului Eduard Hanganu a pierdut contractul de 4,5 milioane de lei pentru supervizarea lucrărilor pentru dezvoltarea noului terminal de la Aeroportul Internațional ,,Mihail Kogălniceanu” din Constanța. Procedura de atribuire a fost a fost contestată la Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor de către societatea TPF Inginerie SRL, procedura fiind reluată. Câștigătoare a fost desemnată societatea TPF Inginerie SRL, deținută de Constantinescu Marian Ion și belgianul Spitaels Thomas Francois. Anul trecut, societatea a avut cifra de afaceri de peste 37 milioane de lei și profit de aproape 2,6 milioane de lei.
Aeroportul Internațional „Mihail Kogălniceanu”
Pe 21 aprilie 2023, Societatea Națională Aeroportul Internațional „Mihail Kogălniceanu” Constanța SA a lansat o procedură de licitație publică deschisă în vederea contractării unei societăți care să se ocupe de serviciile de supervizare în perioada de proiectare, execuție și garanție a lucrărilor pentru dezvoltare terminal, turn control și parcare. Valoarea estimată a licitației este în valoare de 4,5 milioane de lei, fără TVA. La scurt timp a fost selectată și oferta câștigătoare, fiind vorba despre oferta Consitrans SRL, o companie condusă de afaceristul Eduard Hanganu, firmă care s-a ocupat de mai multe proiecte la aeroportul din Constanța. Procedura de atribuire a fost însă contestată la Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor, fiind solicitată anularea rezultatului procedurii și reevaluarea ofertei depuse de Consitrans. Firma care a contestat este TPF Inginerie SRL, a cărei cerere a fost admisă. Procedura s-a reluat, iar TPF Inginerie SRL a reușit să își adjudece în cele din urmă contractul. Noua valoare a contractului este de 3.002.054 de lei, fără TVA, acesta fiind semnat în cursul zilei de marți, 14 noiembrie a.c..
contestația licitației inițiate de CN APM
TPF Inginerie, firma este administrată de Constantinescu Marian Ion și belgianul Spitaels Thomas Francois. Anul trecut, societatea a avut cifra de afaceri de peste 37 milioane de lei și profit de aproape 2,6 milioane de lei. Trebuie menționat și faptul că nu este prima procedură de licitație pe care reușește să o blocheze. Aceeași firmă a reușit, în 2021, să blocheze o licitație inițiată de CNAPM ce viza „Extinderea la 4 benzi a drumului de circulație existent între Poarta 10 bis și Poarta 10”.
Cât despre Consitrans SRL, firma deținută de Eduard Hanganu, aceasta este cunoscută pentru numeroasele sale contracte cu statul, de pe urma căruia a încasat zeci de milioane de lei. Consitrans este însă la fel de cunoscută și pentru faptul că s-a aflat în vizorul DNA pentru fapte corupție, precum și pentru eșecul rușinos al Autostrăzii Sibiu-Orăștie, care a fost proiectată de ea și care s-a prăbușit la scurt timp după inaugurare. Consitrans SRL este controlată de Eduard Hanganu, care deține 92% din părțile sociale și de Viorica Hanganu cu 8%. Eduard Hanganu este și administratorul societății. În anul fiscal 2022, compania a înregistrat o cifră de afaceri de 60.965.121 de lei, profit în valoare de 630.853 de lei, dar și datorii ce se ridică la suma de 26.008.910 de lei.
Consitrans SRL a fost pe lista rușinii a Ministerului Transporturilor
Consitrans SRL a fost trecută de Ministerul Transporturilor pe „lista rușinii”, unde apar proiectanții și constructorii din România care au abandonat proiecte, deși au câștigat licitații pentru realizarea acestora. „Compania Naţională de Administrare a Infrastructurii Rutiere (CNAIR) a emis primele certificate negative intermediare în baza noii legislaţii a achizițiilor publice, acesta fiind un semnal de alarmă de care trebuie să țină cont toți antreprenorii care nu respectă termenii contractuali”, transmitea în iunie ministrul Transporturilor și Infrastructurii, Sorin Grindeanu.
așa ar urma să arate noul Terminal de la Aeroportul Internațional ,,Mihail Kogălniceanu” Constanța
Noul Terminal de la Kogălniceanu costă 40 de milioane de euro
Aeroportul Internațional Mihail Kogălniceanu a desemnat firma care se va ocupa de executarea lucrărilor de dezvoltare terminal, turn de control și parcare. Licitația a fost inițiată pe 9 februarie 2023, suma pusă la bătaie depășind ordinul sutelor de milioane de lei, mai exact 202.191.546 de lei, fără TVA. Firma câștigătoare este SSAB-AG SA, din Bacău, firmă ce a participat și la licitația inițiată de Compania Națională de Investiții pentru construirea noului stadion ,,Gheorghe Hagi” din Constanța. Asociați în cadrul societății sunt afaceriștii Saftic Corneliu, Mihai Șlic, fost viceprimar și consilier local PNL, ulterior trecut la PDL, dar și Nistor Gabriel. Contractul prevede executarea lucrărilor de dezvoltare terminal, turn de control și parcare, lucrări necesare pentru respectarea tuturor cerințelor de siguranță, securitate, igienă, confort și a exigențelor aferente spațiilor de tranzit aeroportuare. Durata contractului este de 7 luni.
Investiția se va finanța de la bugetul de stat, fonduri nerambursabile obținute prin Programul Operațional Infrastructura Mare 2014 – 2020 (POIM), Axa Prioritara 2 – Dezvoltarea unui sistem de transport multimodal, de calitate, durabil și eficient și surse proprii de finanțare. Cheltuieli totale proiect: 229.484.421,37 lei (inclusiv TVA), cheltuieli totale eligibile actualizate proiect: 193.080.418,34 lei, cheltuieli totale nerambursabile: 164.118.355,59 lei, cheltuieli totale ajutor de stat/totale contribuție proprie: 28.962.062,75 lei. Perioada de implementare a proiectului este 31 decembrie 2023.
Imobilul este situat în intravilanul localității Mihail Kogălniceanu, strada Tudor Vladimirescu, nr. 4, număr cadastral/topografic: 102244 – fiind deținut de S.N. Aeroportul Internațional Mihail Kogălniceanu Constanța S.A., conform Certificatului de atestare a dreptului de proprietate asupra terenurilor seria M09, nr.0933/11.08.2003, emis de Ministerul Transporturilor, Construcțiilor și Turismului și conform extrasului de carte funciară pentru informare, actualizat la zi – eliberat de OCPI Constanța. Terenul pe care se vor amplasa noile obiective are o suprafață totală de 149.175 mp și conține toate clădirile care alcătuiesc incinta Aeroportului Mihail Kogălniceanu cu dotările sale necesare, excepție făcând spațiul de rulare și pista. Pe amplasament, sunt edificate, în prezent, 29 corpuri de clădire (C1-C29) cu regim de înălțime de la S+P (Aerogară plecări C25) până la P+6E (Sediu operațional C20- turn de control).
așa ar urma să arate noul Terminal de la Aeroportul Internațional ,,Mihail Kogălniceanu” Constanța
Ce prevede proiectul?!
Dezvoltarea terminalului existent reprezintă un element esențial în dezvoltarea Aeroportului Internațional Mihail Kogălniceanu Constanța și a traficului de pasageri aferent. Extinderea terminalului este necesară pentru implementarea conceptului de nod de tranzit în cadrul aeroportului, facilitând legăturile între zboruri cu diverse destinații. Printre obiectivele urmărite se numără: îmbunătățirea organizării serviciilor aeroportuare; îmbunătățirea infrastructurii și diminuarea fragmentării; dezvoltarea și adaptarea serviciilor aeroportuare la nevoile aflate în continua schimbare ale populației; creșterea satisfacției și siguranței pasagerilor; adaptarea la noile standarde de echipamente; asigurarea funcționării sustenabile și cost-eficiente a aeroportului pe termen mediu și lung; îmbunătățirea condițiilor de muncă ale personalului aeroportuar. Totodată, la realizarea proiectului s-au implementat soluții tehnice pentru a reduce cât de mult posibil consumul de energie. De asemenea soluțiile propuse asigură un impact cât mai mic asupra mediului, implementând măsuri precum izolarea termică corespunzătoare a anvelopei clădirii și evitarea punților termice, managementul controlului solar pe fațade, etc..
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.