Scandalul jurizării la Eurovision: Anchetă la compania publică de radio și televiziune din Republica Moldova
Scandalul jurizării la Eurovision: Anchetă la compania publică de radio și televiziune din Republica Moldova
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestScandalul jurizării pentru Eurovision 2022 atinge și Republica Moldova, unde conducerea companiei publice de radio și televiziune, Teleradio-Moldova, a decis să deschidă o anchetă, după ce a constatat o discrepanță stranie între voturile publicului și voturile juriului în privința României, potrivit Știrilor TVR.
Atât juriul, cât și publicul din Republica Moldova au acordat, sâmbătă seara, punctaj maxim (12 puncte) Ucrainei, însă următoarele opțiuni au diferit. Dacă publicul din Republica Moldova a oferit României 10 puncte, juriul de specialiști din Republica Moldova nu a acordat reprezentantului României, wrs, nici măcar un punct.
„Atitudinea juriului moldovean față de prestația artiștilor români pe scena concursului Eurovision nu este totuna cu atitudinea Republicii Moldova față de România. După cum se vede din statistica oferită de Uniunea Europeană de Radio și Televiziune, publicul telespectator din Republica Moldova a optat preponderent pentru, în ordine explicabilă prin suferințele prin care trece vecinul din est, Ucraina și România. Rămâne să înțelegem pe parcurs ce standarde înalte (atât de înalte încât sunt deocamdată inaccesibile publicului cu care se găsește în disonanță) a avut juriul moldovean în opțiunile sale, în componența: Ilona Stepan, Adriano Marian, Cristina Scarlat, Eugen Doibani și Radmila Popovici”, a scris duminică pe Facebook Vlad Turcanu, directorul general al Teleradio-Moldova.
„Un motiv pentru care am intervenit public pe această temă a fost pentru ca publicul din România să înțeleagă că atitudine adevărată față de România este cea exprimară de public, nu de 5 membri ai juriului (...) Niciodată nu s-a întâmplat să existe așa o discrepanță între voturile publicului și cele ale juriului și niciodată nu s-a întâmplat ca România să nu fie în top 10 din punctul de vedere al juriului. În ce ne privește, pe noi ne-a deranjat mai mult faptul că a existat o disonanță foarte mare între voturile pe care le-a acordat publicul reprezentantului României la Eurovision și juriu”, a explicat Vlad Țurcanu într-o intervenție la TVR.
O problemă similară are și Ucraina, unde ministrul culturii, Oleksandr Tkacenko, și-a exprimat, duminică, regretul și „rușinea” că juriul din Kiev nu a acordat nicun punct concurenților din Polonia și Lituania, două țări care sprijină ferm Ucraina în războiul cu Rusia.
Ucraina a câștigat sâmbătă seară concursul Eurovision 2022 desfășurat în Italia, grație votului telespectatorilor, care a răsturnat ierarhia ce fusese stabilită prin votul juriilor de specialitate din cele 40 de țări.
Cum a început scandalul jurizării de la Eurovision
Votul la Eurovision a fost perceput în ultimii ani ca fiind unul profund politic, fiind contaminat de simpatiile și alianțele regionale dintre țări. Tocmai de aceea, introducerea votului publicului a răsturnat rezultate care de multe ori erau previzibile.
Concursul de anul acesta - desfășurat în umbra războiului din Europa - a fost marcat de o controversă legată de un anunț al organizatorului, EBU, care a intervenit sâmbătă noaptea, la încheierea concursului. Potrivit unui comunicat, EBU a descalificat juriile din șase țări (printre ele s-ar număra și România) pe motiv că ar fi observat unele „nereguli” și le-a înlocuit cu un „agregator” de scoruri.
Decizia, insuficient explicată, a stârnit nedumerire. România, prin televiziunea publică, a denunțat o schimbare a regulilor în timpul jocului și a precizat că acordase maximum de puncte Moldovei, nu Ucrainei, așa cum s-a anunțat la Torino.
La rândul ei, trupa Zdob și Zdub, care a reprezentat Republica Moldova, a afirmat că i-au fost anulate voturi de către EBU. În ciuda acestui fapt, trupa s-a clasat pe un meritoriu loc 7.
Pe de altă parte, Italia a anunțat că a depistat tentative de atacuri informatice ale unor hackeri proruși în timpul finalei Eurovision, în condițiile în care Rusia a fost exclusă de la concursul Eurovision de anul acesta, ca urmare a invadării Ucrainei, scrie digi24.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.