Scandalul legii interceptărilor: În Senat a devenit mai periculoasă
Scandalul legii interceptărilor: În Senat a devenit mai periculoasă
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestNoua variantă a proiectului de lege privind interceptarea comunicațiilor interpersonale, anunțată de profit.ro și care urmează să primească votul final în Senat, ridică și mai multe probleme pentru furnizorii de comunicații electronice și de găzduire decât cea inițială, a avertizat, la PROFIT NEWS TV, Bogdan Manolea, Directorul Executiv al Asociației pentru Tehnologie și Internet (ApTI), transmite profit.ro, citat de flux24.ro.
„S-au propus câteva amendamente care au mai redus din amplitudinea obligațiilor, în schimb au creat alte probleme printr-un limbaj incorect. (…) O parte din proiect care a stârnit discuții la nivelul industriei este faptul că propunerea de acces la conținut, în loc de criptat s-a transformat în decriptat, ceea ce complică lucrurile, pentru că decriptat înseamnă un conținut care inițial a fost cifrat, iar furnizorul trebuie să ofere cumva descifrarea acelui conținut. Se pare ca aici a fost doar o eroare materială. Cert este că, momentan, această variantă de proiect este și mai complicată și mai periculoasă pentru furnizori decât ce am avut inițial”, a spus, Bogdan Manolea, la PROFIT NEWS TV.
În schimb, în proiect a rămas atât pentru furnizorii de găzduire, cât și pentru cei de comunicații electronice obligativitatea de a-și crea o infrastructură de interceptare a traficului, pe propriile cheltuieli, ceea ce ar putea falimenta jucătorii mici din industrie. „Asta poate să însemne costuri semnificative. Vorbim de mii și chiar de sute de mii de euro plătite pe infrastructură, care să fie folosită de organele statului atunci când ar avea mandat de la judecător. Sunt niște costuri semnificative în special pentru zona de furnizori mici, care pot chiar să îi și închidă. (…) Mie mi se pare oricum că este o poziție de forță de care nu avem nevoie”, atrage atenția Bogdan Manolea.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.