Secretarul general al PMP, Ionuţ Simionca, şi-a depus candidatura pentru preşedinţia Consiliului Judeţean Bistriţa-Năsăud
Secretarul general al PMP, Ionuţ Simionca, şi-a depus candidatura pentru preşedinţia Consiliului Judeţean Bistriţa-Năsăud
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestSecretarul general al Partidului Mişcarea Populară (PMP), Ionuţ Simionca, lider al filialei judeţene Bistriţa-Năsăud, şi-a depus candidatura pentru funcţia de preşedinte al Consiliului Judeţean Bistriţa-Năsăud, din partea Alianţei Dreapta Unită (ADU).
Acesta a fost însoţit la Biroul Electoral Judeţean de preşedintele USR Bistriţa-Năsăud, Lorand Toth.
"Intrăm în această luptă electorală onest, bine pregătiţi. Avem un plan bine pus la punct, cu zece priorităţi pentru judeţul Bistriţa-Năsăud, priorităţi care includ programe pentru întoarcerea tinerilor acasă, întoarcerea românilor din diaspora acasă, programe pentru persoanele vârstnice, pentru pensionari, să avem grijă de ei, proiect pentru încheierea Autostrăzii Nordului, pentru extinderea reţelelor - tot ce este nevoie la nivel judeţean am prins în acest proiect politic", a spus Ionuţ Simionca la depunerea candidaturii.
Liderul judeţean al USR a menţionat că au fost depuse candidaturile şi la nivelul municipiului Bistriţa, unde pentru funcţia de primar candidează colegul său de partid şi actual viceprimar, Călin Stan.
"Am depus şi candidaturile pentru Primăria Bistriţa şi listă completă pentru Consiliul Local din partea Alianţei Dreapta Unită, deci practic astăzi am închis şi acest ciclu şi de acum o să ne apucăm de treabă", a spus Toth.
Potrivit protocolului înregistrat la Biroul Electoral Judeţean, PMP, USR şi Forţa Dreptei vor avea candidaţi comuni la Consiliul Judeţean Bistriţa-Năsăud şi în 42 de unităţi administrativ-teritoriale din totalul de 62, incluzând municipiul Bistriţa şi oraşele Năsăud, Beclean şi Sângeorz-Băi, potrivit agerpres.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.